A JÁNOSIT ÉS A COPIAPIT KÖZÖTTI KÜLÖNBSÉGEKRŐL. 191 



terméke, jóval kisebb fajsúlyúak (az amorph vasszulfáté l'4il, az illető 

 átalakulási terméké 2"26), úgy hogy ezek is csak csökkenthetik, de nem 

 emelhetik a fajsúlyt. 



A kiválasztott tiszta Jánositnak a KALECsiNszKY-féle volumenométer- 

 rel végzett faj súlymeghatározása 2'548-t adott eredményül. A véletlen 

 úgy hozta magával, hogy az így külön módszerrel kapott fajsúly teljesen 

 egyezik a benzolban nyert magasabb- adattal, úgy, hogy a Jánositnak faj- 

 súlyát tényleg 2-5-nek kell elfogadnunk. Az e fizikai állandóban nyilvánuló 

 nagy különbség szintén kizárja, hogy a Jánositot a Copiapittal azonosítsuk. 



Mielőtt az optikai viselkedés megbeszélésére térnénk át, a Jánosit 

 chémiai összetételével akarunk foglalkozni. 



Chemiai alkatát tekintve a Jánosit nem azonosítható a Copiapittal, 

 mert az előbbi szabályos ferriszulfát, a melynek a kísérletek alapján 

 {S0^\ Fe„ + 9H^0 a képlete, míg az utóbbi bázisos ferriszulfát. a 

 melynek képlete : (SO^).^ Fc, [Fe(OH)]^ + \SILO. 



Összehasonlítva a Jánosit kísérletileg talált százalékos alkatát 

 a Copiapitnak a képletből számított százalékos alkatával, a különbség 

 igen feltűnő. 



Ez összehasonlításból kitűnik az, hogy a chemiai elemzés alapján 

 kapott értékek és a Copiapit számított értékei között oly nagy az eltérés, 

 hogy ezek a különbségek a kísérleti hibahatárokat jóval fölülmúlják, 

 míg a Jánosit elemzési adatai a chemiai képletből számított alkattal 

 eléggé összevágnak. 



E kísérleti adatokból az aequivalenseket számítva: 

 Fe = 20-653 = 0-1844= 1 

 50^ = 50-715 = 0-5279 = 3 

 //„0 = 28-503= 1-5831 = 9 



