A JÁNOSIT ÉS A COPIAPIT KÖZÖTTI KÜLÖNBSÉGEKBŐL. 193 



100 súlyrészben van : 

 Fe 21-170 8. r. 



Al .,_ nyomok 



SO* 48-023 8. r. 



WO ._ _. 31-315 « « 



100-408 s. 



Ez elemzési eredményt hasonlít8uk össze a Copiapit számított szá- 

 zalékos összetételével. 



Ez elemzési eredmények alapján az aequivalenseket számítva és 

 összehasonlítva Linck adataival, lesz : 



Bázisos szulfát alkata : 

 21-17 aeq. 0-1890= 1 := 2 

 48-02 i< 0-4999 = 2-5 ; = 5 

 31-21 « 1-7341 = 9 ;=18 



Ez arányszámokból a Copiapit képlete adódik ki. 



A Jánositnak ezen elváltozása első sorban az anyag sárgulásával 

 jár. Idővel a bomlás még tovább halad és az anyag elveszti átlátszó- 

 ságát. Természetesen ez átalakulást a fajsúly változása is nyomon 

 kíséri : az tetemesen csökken, a mennyiben benzolban meghatározva 

 2-24 — 2-26, volumenometerrel pedig 2-28. Hogy a tiszta Copiapiténál 

 valamivel nagyobb a fajsúly, a hozzákevert, még át nem alakult Jánosit- 

 anyagtól ered. 



A Jánositról való közleményünkben reáutaltunk volt arra, hogy a 

 Jánosit társaságában más szulfátok is előfordulnak, a melyekkel még 

 bővebben fogunk foglalkozni. Wbinschenk czikke arra kényszerit, hogy 

 a Jánosit ezen érdekes átalakulási folyamatát már most közöljük, noha 

 szerettük volna, ha előbb még különböző Copiapítnak mondott anyago- 

 kat is átvizsgálhattunk volna. 



A Jánositnak Copiapit-anyaggá való átalakulása ugyanis rendkívül 

 érdekes színben tünteti fel Berteand és Des Cloizeaux fentebb említett 

 adatát, mely a Copiapitnál 102 fokos prizmaszöget említ. Nem tehető 

 fel, hogy két oly kiváló megfigyelő, mint Berteand és Des Cloizeaux 

 egymástól függetlenül ugyanazt a hibát kövessék el egy egyszerű szög- 



