áO:2 A MAGYAR GEOLÓGIAI IRODALOM REPERTÓRIUMA. 



Pénzügyininisterium, m. kir. : Adutok a in. kir. kincstári bányászat és azzal 



rokon ágazatok l'.lO'i. évi állapotáról. Budapest 1005. 

 Péter K. : Egy új barlang a persányi hegyséaben. Erdély. XIV. évf., p. 171 — 



173. Kolozsvár 1905. 

 Posewitz T. : Aafitulimshericht vor)i .Jalirc 100:i. Jahresber. d. kgl. ungar. 



Geol. Anst. f. 1903, p. 45—62. Budapest 1905. 

 ^- Polena környéke Bereg megyében. A m. kir. Földt. Int. Évi jel. 1004-ró'l, 



p. 40—51. Budapest 190.5. 

 Prinz Gy. : A klima története. Pótfüzetek a Természettud. Közlönyhöz. LXXX. 



pótf., p. 145—165. Budapest 1905. 



— Taraj képződés a phyllocerasok családjában. Föllt. Közi. XXXV. k., p. 13— 

 20. Budapest 1905. 



— Űber die Kielbüdung in der Fanniié Phylloeeratidae. Földt. Közi. Bd. 

 XXXV, p. 47—54. Budapest 1905. 



Rákóczy S. : A nMuraköz" ós a Győr melletti Dunaszakasz arunyfövenye, 

 összefüggésben a (tTauerno havas arany teléreivei. Bány. és Koh. Lapok. 

 XXXVin. évf. I. k., p. 537—553. Budapest 1905. 



— Das Aufsuchen der Erzlagerstdtten in sekimdáren Goldsaifen. Montauzei- 

 tung. Jg. XII, p. «03— 206. Budapest 1905. 



Reguly J. : A Volovecz déli lejtője Veszverés és Betlér kőzött. A m. kir. Földt. 

 lut. Évi jel. 1904-ről, p. 159—164. Budapest 1905. 



— Der Südabhang des Nagykő (Volovecz) zwischcn Betlér und Rozsnyó. 

 Jahresb. d. kgl. ungar. Geol. Anst. f. 1903. p. 201—209. Budapest 1905. 



Réthly A. : Az i'M4ik évi április 4-iki földrengés. Természettud. Közi. XXXVII. 



k., p. 47—51. Budapest 1905. 

 Romer E. : Kdka loycieczek w zródliska Bystrzycy, Loninic.y i lisy Czarnej. 



(Emige Ausflüge in die Quellgebiete der Bistritz, Lomnitz und der Sckwar- 



zen Theifi.) Kosmos. Jg. 29, p. 439—503. Lwów 1904. 

 Roth L., Telegdi: Az erdélyrészi Érczhegység K-i széle Sárd, Mctesd, Oinpoly- 



preszáka, Rakató és Gyulafehérvár környékén. A m. kir. I'öldt. Int. Évi 



jel. 1904-röl, p. 92—108 Budapest 1905. 



— Der Ostrand des siebenbürgischen Erzgebirges in der Umgebung von Felső- 

 gáld, IntregáM, Czelna und Ompolyicza. Jahresber. d. kgl. ungar. Geol. 

 Anst. f. 1903, p. 110—112. Budapest 1905. 



■ — Die Umgebung von Kismarton. Sektionsblatt Zone 14, Kol. XV, 1 : 75,000, 

 G^ologisch aufgenommen von L. Eoth v. Telegd, Joh. Böckh u. Jos. Stűb- 

 ZENBAUM. Herausgegeben von d. kgl. ungar. Geol. Anst. Kolor. Spezialkarte 

 ungar., dentsch u. franz. samt Erláuterung, p. 1 — 33. Budapest 1905. 



Rozlozsnik P. : A Maros-Körös közének eruptiós kőzetei Arad és Hunyad vár- 

 megyék határos részein. Földt. Közi. XXXV. k., p. 455- 483. Budapest 1905. 



— Die Eruptivgesteine des Gehietes zwischen den Flüssen Maros und Kőrös 

 an der Grenze der Komitate Arad und Hunyad. Földt. KözL Bd. XXXV, 

 p. 505—537. Budapest 1905. 



Rzehak A. : Das Kalksintervorkommen am. << Siklósi bei Léváin üngarn. An- 

 nales hist.-nat. Mus. Nat. Hungar. Vol. III, p. 478 — 479. Budapest 1905. 



