IRODALOM. 205 



Zimáuyi, K. : Adatok Gömör- és Abauj-Torna vármegyék ásványtani ismere- 

 téhez. Földt. Közi. XXXV. k., p. 491—495. Budapest 1905. 



— Az akósajói Cinnaharit kristálytani vizsgálata és az ulmadeni Cinnabarit 

 fénytörése. Math. és Természettud. Értesítő. XXIII. k., p. 484—504. Buda- 

 pest 1905. 



— Beitráge zur Minrralogie der Koiinlutc Gömőr und Abaúj-Tornu. Földt. 

 Közi. Bd. XXXV, p. 544—548. Budapest 1905. 



— ÓV jelentése a Székelyföldön és Délmag íjarország némely bányavidékén tett 

 gyűjtő útjáról. Jelentés a Magyar Nemzeti Múzeum 1904. évi állapotáról, 

 p. 155—159. Budapest 1905. 



( — rn.) : Amerika ásványvilágából. Vráuia.. ML é.\í., p. 33 — 36. Budapest 1905. 

 A magijar geológiai irodalom repertortiuna az ÍHO^i. évben. — Repertoriwn 

 der auf Ungarn bezüglichen geologischen Literalur in) Jahve 1904. Földt. 

 Közi., XXXV. k., p. 88—97. Budapest 1905. r- 



(1.) Das Mangan-Eiscnerzlager von Macskamezö in Ungaíii. Geologi- 



scher Teil von Dr. Franz Kossmat ; Mineralogisch-chemischer Teil von 



C. V. John. (Zeitschrift für prakt. Geológia; 1905. 9. füzet, 305—325 1.). 



A Preluka hegység Hofmann Károly felvételei szerint Gránátot tartalmazó 



csillámpalából áll, mely helyenként gneiszba megy át, a nélkül, hogy a kettő 



között éles határt lehetne húzni ; azonkívül alárendelten chloritos és amphi- 



bolos palák és dolomitos márványtelepek is vannak közbetelepülve. Elvétve 



pegmatit-telérek is kimutathatók. 



A mangánércz telepvonulatban fordul elő, mely a csillámpalába van 

 párhuzamosan beágyazva. Fökifejlődését a telepvonulat 700 m hosszú nyugati 

 részében, különösen a V. Frintura és a V. Borta között éri el. A telep vastag- 

 sága itt a 30 — 40 m.-t éri el. A telepközet — mely a telep mélyebb részeiben 

 még üde állapotban található — főleg Mn — Fe tartalmú silikátokból áll, így 

 Knebelitböl (Mn-Fe-olivin), Dannemoritból (Mn-Fe-amphibol) és Spessartinból 

 (Mn-Al gránát), mely silikáthoz egyes rétegeket alkotva, vagy fészkekben 

 Mangan-pát és helyenként — így a V. Frunturában is - (Mn) magnetit is 

 hozzájárul. A silikátokkal együtt Apatit is lép fel s alárendelten Pyrit behin- 

 tések is észlelhetők. Ezen telepkőzet többnyire világosan rétegzett, mi külö- 

 nösen ottan jut kifejezésre, hol a különböző anyagból álló szalagok váltakoz- 

 nak egymással. 



A telep felső része már teljesen átalakult. A Mangan-pát elbontásából 

 barnakő keletkezik, a Magnetit vagy Limonittá bomlott, vagy még teljesen 

 ép, a silikatok Quarozczá vagy Jáspissá és Mn-Fe-oxydokká vagy hydroxydokká 

 bomlottak el. Az így keletkezett érez rendesen Pyrolusit, ritkán Psilomelan 

 vagy Manganit. Átlagban 4837- 57'3i"n mangánt tartalmaz. Kimutatható, 

 hogy az érez ezen átalakulása még a harmadkor előtti időben történt. 



Az érczelőfordulás a regionalis metamorph érczelőfordulások közé tar- 

 tozik (VoGT értelmében). Az eredetileg chemiai üledék az általános meta- 

 morphosisnál kristályos szövetet nyert ; a későbbi, a felső részekben bekövetkezett 

 oxydáló behatás eredményezte a jelenlegi Barnakő és Limonit ércztömzsöket. 



