TÁRSULATI ÜGYEK. 209 



emelet, a felső pannóniai emeletnek Congeriu imguLa cupriie, majd a Con- 

 geria trianguldHs, továbbá a Congeria rliomboidca színtjének édesvízi faciese 

 (szép emlős faunával) s végre az Unlo Wi'tzk'ri szintje s ennek faciese, a 

 forráseredésű bitumenes édesvízi mészkő. A HALAvÁTstól legújabban (1902) 

 reambulált geológiai térképen a pannóniai képződmények elterjedése hibásan 

 van jelölve. Az Unió Wetrlrrihen áús homok fölé települt rétegeket (kavi- 

 csokat) Halaváts levantei korúnak veszi s mastodonos kavicsnak nevezi. 

 Az előadó szerint akkor levantei korúak a B a 1 1 a köriili Mustodon Borsoni 

 tartalmú agyagok és homokok is. A mastodonos kavicsok alul vízszintes tele- 

 pülésűek, felső részük zsákos, a mik wádiszerű barázdák metszetei, míg a 

 tölcsérek legnagyobb valószinííséggel a helyi beszakadások következményei. 

 Miután az újabb vizsgálatok (Cholnoky) ellentmondanak annak, hogy e levan- 

 tei kavicsok a Duna hordalékai Jennének, Lörenthey Nógrádból gondolja a 

 legjobban származtatni, a hol az alsó mediterráa helyenkint igen durva 

 kavicsból áll. A kavics felső zsákos része lehet talán már diluviális, de min- 

 den esetre sokkal nagyobb az elterjedése e kavicsnak (zsákos kavics), mint azt 

 a legújabb térkép jelzi. 



Dr. LóczY Lajos kifejti, hogy a felvevő geológus nem különítheti el a 

 térképen a kavics alsó részét a felsőtől, miután az anj'agára egy. legvaló- 

 színűbbnek tartja azonban, hogy a régi térképezés a helyes és e kavicsok 

 mind diluviálisak, a mastodon-fogak pedig mind a pannóniai rétegekből van- 

 nak bemosva. A kavics anyagát Lóczy a közelből, Fót, Mogyoród környékéről, 

 az alsó mediterránból származtatná. 



Dr. ScHAFARZiK Ferencz felemlíti, hogy Bőckh Hügö Nagymaros 

 környékén, a basaharczi kőbányában conglomeratot talált s ezt a vonalat is 

 tekintetbe kell venni. Hogy a szóban forgó kavicsok — legalább részben — 

 nem az alsó mediterrán rétegekből kerültek ki, bizonyítja a kavicsok nagyobb 

 mérete és a közöttük előforduló piroxenandesit-kavicsok is. 



Dr. Lörenthey Imre megjegyzi, hogy e kavicsok sok tanulmányozást 

 igényelnek még, ö azonban nem hiszi, hogy az egész 20 — 24 méter vastag 

 kavicstömeg diluviális legyen, miután eddig ismeretlenek belőle a mamuth 

 vagy egyéb diluviális emlősnek a csontjai. A mastodon-fogak kifogástalan ép 

 volta pedig ellentmondani látszik a bemosatásnak. A kavicsot magát azért 

 származtatja Nógrádból, mert ott van csak ennél durvább kavics, míg Fót kör- 

 nyékén és Rákosszentmihálynál jóval apróbb szemű a mediterrán kavics. 



3. Dr. Lörenthey Imre bemutatja Vadász M. Elemér B u d a p e s t-E á k o s 

 felső mediterrán faunája czimtí dolgozatát, a melyben a szerző a 

 rákosi vasutbevágásban feltárt rétegekből 62 olyan alakot ismertet, a melyek — a 

 feltárás aránylag gazdag irodalma ellenére — eddig innen irodalmilag ismere- 

 tesek nem voltak. Ezekkel az új alakokkal a fauna fajainak száma 216 ra szaporo- 

 dott fel. A felsorolt alakok közül kettő egészen új ; ezek a Schiza>:h'r KarreH, 

 Lbl. var. hungancus Vad. és a Schizaster Lovisatoi, Cotteau var. mkosiensis 

 Vad. Ezenkívül több, hazánkra nézve új alakot sikerült kimutatni ; ilyenek 

 az Aspergilliiin luiocaeniciuii nov. sp., Pholus (Jouannetia) semicaudatu, Desm., 

 Martesia, striatah., ÍÁtlíoddtnna lühophagus, Íj., Lithodontus IioHensis, Vin db 



