BUDAPEST-RÁKOS FELSŐ MEDITERRÁNKORÚ FAUNÁJA. 259 



tovább keletre már csak a tufát vagy csak az ez alatt fekvő alsó medi- 

 terrán kavicsot találjuk meg, mivel e területek a felső mediterrán kor- 

 ban szigetekként állottak ki. Nyugatra, a Duna felé, a rétegek a lüély- 

 ben folytatódnak s már a budapesti III. főgyűjtőcsatorna helyén sokkal 

 mélyebben vannak jelen, még pedig változatosabb, agyagos, homokos és 

 meszes rétegekkel. (**) 



A dülés iránj'ában, dél felé követve a rétegek elterjedését, azt 

 találjuk, hogy már a szomszédos hatvani vonal vasüti bevágásában a 

 mediterrán rétegek legnagyobb része a mélyben tűnt el, ellenben a 

 szármáti változatos rétegsorozatban van feltárva. A 2. szelvény fel- 

 tűnteti ezt a rétegsorozatot a vasüti bevágástól egészen a "Eészvény- 

 Sörfőzdéi)-től keletre eső borpinczékig ; a szelvény a rétegek dűlési foká- 

 nak, valamint a felületi távolság csekélysége miatt erősen torzítva van. 

 Ezen a területen belül a szármáti rétegek vastagsága összesen körül- 

 belül 12 — 15 m. E rétegsoiozatban a cerithiumokban gazdag két réte- 

 gen kívül váltakozó keményebb mészkőpadok és homokosabb, laza réte- 

 gek vesznek részt. 



A felső mediterrán rétegek flóráját egyedül csak a 2. számú réteg- 

 ben gyakori, a többi rétegben pedig ritkán szereplő lithothamnium- 

 gumók teszik. Ezenkívül semminemű növénymaradványt kimutatni nem 

 lehetett. 



A rétegek faunáját legnagyobbrészt kagylók és csigák kőbelei 

 teszik, ezenkívül foraminiferák és ráktöredékek ; az echinod'ermaták 

 töredékei már aránylag ritkábbak. Az idevágó irodalom nagy számának 

 daczára, hosszú idejű szorgos gyűjtéseink, különösen pedig dr. Löeenthey 

 Imre professor úr tizenöt évi alapos gyűjtése következtében nemcsak 

 számos olyan alak került elő, a mely eddig innen ismeretlen volt. 

 hanem sok olyan is, a mely ezekből a rétegekből az egész mediterrán 

 imára nézve ritkaságszámba megy. 



Teljesség kedvéért felsoroljuk itt systematikai sorrendben a már 

 eddig felemlített fajokat is, közbeiktatva helyenként az esetleges — 

 Budapest- Rá kosról — még ismeretlen alakokat. 



Foraminifera. 



A szóbanforgó rétegek foraminifera-faunáját dr. Franzenau Ágoston 

 tüzetesen feldolgozta. Az ő felsorolása itt csak annyiban szenved válto- 

 zást, a mennyiben Brady munkájának nomenclaturáját használom, zár- 

 jel közé téve azonban, hogy az illető faj az eredeti dolgozatban milyen 



* Dr. ScHAFARZiK Feebncz : Budapest harmadik főgyűjtőcsatornájának föld- 

 tani szelvénye. (Földtani Közlöny XXXIII. köt. 1903. 49. lap.) 



18* 



