284 LACKNER ANTAL 



A Ponorpafakon felfelé baladva, alig l.JU méternyire az össze- 

 szögeléstől, a keleti oldalon epy kőfejtő ugyancsak granodioritot tár fel 

 és a bányatelep legjobb építőkövét szolgáltatja. Köriilbelül iT) m. vastag 

 itt is a granodioritdyke, csapása szintén S"". A granodioritot újra diabas 

 követi, de alig 30 — 40 m-t baladva a völgyön felfelé, mar szálban álló 

 gabbróra bukkanunk a patak mindkét oldalán. Ezen gabbrón keresztül 

 tört utat a Ponorpatak, körülbelül SO m hosszban szurdokot képezvén, 

 úgy hogy kocsival e hely meg sem közelíthető. A gabbrót ismét diabas 

 váltja fel. Magában a gabbróban két granodiorit kőzettelért látunk, melyek 

 7 — S^ csapást mutatnak és mig az elsőnek vastagsága 5"0 ni., addig a 

 második alig 1-2 m. Ezen gabbró dyke-nak mutatkozik, melyben szinte 

 megerősíteni látszik ama körülmény, bigy a többi közettelérckkel egyező 

 6 — 7'' csapásirányú hasadási lapjai vannak. 



A Ponorvölgyben, a szeszélyesen kanyargó patakot felfelé köveive, 

 többszörösen áttörve találjuk a diabas-területet granodioritokkal és felső 

 folyásában már meszekre bukkanunk. 



A Ponor völgyéhez hasonló változatosságot mutat a Kazanesd-váczai 

 patakba futó Pozsoriti jjatak völgye is. Mindjárt az összeszögelésnél 

 quarczporphyrt látunk, mely SS*" csapást mutat, de feljebb haladva a szűk 

 völgyön, körülbelül 300 m.-re, 5 m. vastag, 7'' irányban csapó quarcz- 

 porphyr dyke-ot találunk, mely — mint a mellékelt térképből is lát- 

 ható — azonos a bányánál a kovandtömzsöket is áttörő quarczporphyrok- 

 kal, míg ellenben a Pozsoriti patak elején talált quarczporphyrt ezen 

 dyke egy apophyzájának vélem csupán. 



A völgyön felfelé a diabas szikláin haladunk ismét, mely diabas 

 helyenkint átmenetet mutat augitporphyritba, míg feljebb ismét grano- 

 diorit dyke-n látjuk a patak vizét átfolyni. Ennek csapása 7 - 8'', tehát 

 egyező a Ponorban találtakéval és még annyiban nevezetes, hogy utána 

 már határozottan augitporphyritek következnek, tehát szinte választó 

 határt alkot a diabas és augitporphyrit között. Megkülönböztetése és éles 

 határ vonása az augitporphyrit és diabas között a helyszínen alig lehet- 

 séges, annál kevésbé, mert akárhányszor csak mállottabb kőzetpéldányo- 

 kat sikerül leütni. A granodiorit dyke-n áthaladva augitporphyritterü- 

 letre jutunk, melyen a patak elágazásáig menve, ott granodiorit dykre 

 bukkanunk. Ez S** csapásával épen a kazanesdi szállító akna és Ponor- 

 völgy kőfejtőjében ismert granodiorittal egy vonalat alkot és így 2 km 

 hosszban ismeietes. A patak legfelső folyásában, úgyszólván a tetőkön, 

 újra meszekkel találkozunk. 



Pozsoriti és Ponor között a vasútvonal mentén újra gabbrókat és 

 granodíoritokat találunk, melyek látszólag 23 — 24'' közötti csapásúak. 

 Végül a Ponor patak jobb oldalán, épen az összeszögelésnél a hegy- 

 oldalban régi kutató akna hányóterét pillantjuk meg, melynek kihordott 



