LACKNER ANTAL 



kőanyagában leginkább diorilporpbyritet látunk. Minthogy a külszínen e 

 kőzet kibúvása nem ismeretes, s miután épen ezen akna közelében halad 

 el az előzetesen tárgyalt granodiorit és quarczporphyr dyke, melyek 

 ellenlejtes dőlést is mutatnak, végül pedig mert a Ponor és Tataroja 

 patakok összeszögelésén diabasokat látunk, az a nézetem, hogy a grano- 

 diorit és quarczporphyr dyke-ok kitörése következtében az eredeti diabas- 

 közet dioritporphyritté változott. 



A Tataroja- völgyön felfelé haladva az újonnan épült iparvasút fel- 

 tárásai csupán diabasokat mutatnak, hol pados, hol gömbös elmállásokban. 

 A patakban helyenkint található quarczporphyrdarabok az északi hegy- 

 oldalról, a Petrosza-hegy quarczporphyrterüieteiröl kerültek le a nagyobb 

 esőzésekkor. A völgyön felfelé, a kazanesdi bányától körülbelül I km-"re 

 van az ú. n. Miklósakna, mely 15 m mély és e mélységben 30 — 4(» cm 

 vastag rézércztelér ismeretes, mely K — Ny csapású. 



Maga az akna ugyan nem régi, de a közelben több régi táró nyoma 

 látható. A tárók hányóterén egy kőoszlop van, mely bizonyára bánya- 

 határjegy volt hajdanában, azonban — bár rajta vésés nyoma látszik — 

 az évszám ki nem vehető, de már ez a tény is mutatja, hogy régibb idők- 

 ből való. Az említett akna is diabasban mélyíttetett. A katonai térképen 

 rézbánj'ajelzés látható, hol tényleg ma is vannak tárószájak és ezek egy 

 része még bejárható, de csak vékony és gyenge minőségű rézéreztelért 

 találtam benne. Feljebb alig száz lépésre a völgyet egy quarczporphyr 

 dyke szeli át, ugyancsak 7'" csapással. A Tataroja-völgy legfelső részében, a 

 tetőkön, kisebb-nagyobb területű quarczporyhyr- foltokat látni. Ott pedig, 

 hol a patak a Bocsihegy lábánál kettéágazik, ismét gabbróterület határá- 

 hoz érünk. A Bocsi-hegyet a gerinczig, sőt a Tataroja és Brandusa hegyek 

 lejtőinek a Tataroja patak felé eső egy részét is, gabbró képezi. Ugy itt, 

 mint Pouorpatakból leirt gabbróterületnél a hegytetőkön a kőzethatárt 

 kinyomozni és biztosan megállapítanom eddig nem sikerült, miután a 

 hegyeket bükkerdők borítják, a mik részben jelenleg vágás alatt van- 

 nak. Annyit azonban biztosan megállapíthattam, hogy a külszínen a 

 két gabbróterület nem képez összefüggő területet. Mindkét gabbróterü- 

 leten bőven találtam Pyritszemeket. A kőzet színe sötét zöldesszürke, 

 szövezete durván szemcsés, a diallagot szabad szemmel is láthatjuk benne. 



Igen fontos azon kérdés eldöntése, hogy vájjon a gabbró mély- 

 ségbeli kőzet avagy tényleg csak közettelér? 



Dr. Papp Károly geológus mélységbeli kőzet kibukkanásának tartja, 

 mely nézethez magam is csatlakozom. 



Messena olasz bányamérnök, a Syndicat d'étude des Mines párisi 

 kiküldötte az almasel-rossiai bányák megvizsgálása czéljából vidékünkön 

 hosszabb időt töltött és dr. Papp Károly geológus társaságában Kaza- 

 nesden is megfordult. 



