ÚJABB ADATOK A KAZANESDl KRNKOVANDBÁNYA KÖRNYÉKÉNEK GEOLÓGIAI VISZONYAIHOZ. 287 



Ez a kiváló geológiai képzettségű bányamérnök azt az impressiót 

 nyerte vidékünk geológiai szerkezetéről, mit ismételten hangsúlyozott is, 

 Logy a Maros-Körös közötti hegységnek diabas diorit a legrégibb képző- 

 dése és ezt a diabas területet a gabbró telérszerü vonulatokban törte át. 

 Később következett a quarczporphyr s végül a granodiorit kitörése. Ezek 

 szerint, ha a diabas keletkezését a triászba íeszszük, akkor a gabbrók 

 kitörése a melapbyrokkal egy időben a júrakorszakba teendő, míg a 

 quarczporphyrok a krétába s a granodioritok a legfelső krétában, sőt 

 talán a harmadkorban törtek a felszínre. 



Ezek folytán az érczesedés keletkezése is több időpontra helyez- 

 kedik. 



A Pyrittömzsök, mint eredeti magmatikus kiválások tekintendők, 

 tehát a triászban képződtek ; a gabbrók kitörése telérszerü kitöltéseket 

 okozott a diabas határos részein és főkép gazdag rézérczeket rakott le ; 

 míg a quarczporphyrok, dyke-szerü feltöréseik mentén, a későbbi korban 

 rézteléreket okoztak, ugyanígy még később a granodiorit eruptiók is. 



Az előadottak alapján úgy a rossiai, mint a kazanesdi kovand- 

 tömzsök is magmatikus eredetűek és igy ugyancsak a diabast, de a már 

 meglevő Pyriteket is áttörte a quarczporphyr és granodiorit, mely utóbbiak 

 hatása a Chalkopyrit képződésében nyilvánult. 



Az almáseli, valamint a kaprilori rézérczek már határozott telér- 

 képzödmények ; amazokat a gabbró, emezeket a quarczporphyr kitörése 

 okozta. 



Egyszóval Messena a Maros és Körös közének érczképződését több 

 egymásután következő eruptiónak tulajdonitja és ezekből magyarázza a 

 tömzsök és telérek különböző érczanyaggal való kitöltését. 



Nézete szerint maguk a völgyek képviselik ezen a vidéken a hasa- 

 dékokat, lithoklasisokat és ezek vannak érczesedve, ha ezekből beljebb 

 megy az ember a hegybe magába, rendesen elvész az érczesedés. Az 

 erosió hatása csak másodlagos tünet. A successió dolgában a Pyrit az 

 idősebb érez, a réz újabb keletű. 



Kapcsolatban Messena úr nézetével bátorkodom dr. Böckh Hugó 

 m. k. bányatanácsos, selmeczbányai főiskolai tanár úr nézetét is föl- 

 említeni. BőcKH tanár úr levelének ide vonatkozó része így szól : « A Papp dr. 

 gyűjtötte kőzeteket én is láttam és ez alapon megírhatom, hogy néze- 

 tem szerint a kazanesdi előfordulás nem koncentráció, hanem ascensio 

 útján képződött. A kőzet teli van epidottal, zoisittal, kalcittal, a mi 

 thermális hatásokra valli). 



Saját megtigyelésem ellenkezik Messena ama nézetével, hogy a 

 gabbró fiatalabl) a diabasnál. Ugyanis az egyes gabbróterületeknek nincse- 

 nek határozott határlapjai és ezek nem mutatnak egymással párhuza- 

 mos csapást, továbbá a Tataroja pataknak a Bocsi lábánál való elágazá- 



