288 LACKNKR ANTAL 



sánál, a bal ágban, ()'ö — 10 m. vastagságú diabas-telért láttam a gabbrón 

 áttörve. Ez utóbbi körülmény folytán a gabbrókat tartom vidékünk leg- 

 dösebb kőzetének ; utána következett a diabas s később a quarczporpbyr 

 és granodiorit kitörései. Ennélfogva az érczesedés bekövetkezésének sor- 

 rendje is módosul. A Pyrittömzsök képződése tekintetében magam is a 

 magmatikus eredetet tartom valószínűnek, azonban ezen tömzsökben a 

 rézérczek keletkezését, valamint a kovandtömzsöktől független rézérc-z- 

 telérek képződését a quarczporpbyrok balásának tulajdonítom. Tény 

 azonban az, hogy a gabbróban is vannak rézércztelérek, ilyen az almascli 

 is, azonban ezen telér nemcsak a gabbróban, de a diabasban is meg- 

 van, bár ott ércztartalma igen szegény, (ebát ezen telér oly hasadék 

 kitöltésének tekintendő, mely a diabas kitörésekor vagy még később 

 keletkezett. 



A bányateleptől a Tataroja völgyén alig 200 m-re felfelé ágav^^ik 

 el a Petrosza-völgy a hasonnevű patakkal, ezen völgyben is épül erdei 

 iparvasút és így alkalmam volt e szűk völgyben is friss feltárásokat 

 látni. Diabas-terüiet ez is; csak kb. 800 m-nyire felfelé haladva látunk 

 quarczporphyrt, mely 7^ csapásii és a völgy maga is nagyjában ezen 

 irányt követi az elágazásig, miért is ugyanezen quarczporpbyr dyke-t 

 több ízben is látjuk kibukkanni és átlagos vastagságát 5 m-rel állapít- 

 hatjuk meg. Ezen quarczporpbyr dyke egyes helyein kovandzsinórokat 

 is mutat, de a legérdekesebb az, hogy a Pozsoriti és a bányában fel- 

 tárt quarczporpbyr dyke-al egy vonalat képez és bátran feltehető, hogy 

 a Pozsoriti-völgyben ismert dyke a bányán keresztül a Petrosza-völgybe 

 húzódik és igy az tulajdonképen egy összefüggő dyke-t képez, mely- 

 nek így a hossza kb. a 4 km-t is meghaladja A Petrosza patakon 

 felfelé haladva a Petrosza-hegy G95 m. t. sz. f. m. kúpjához érünk, 

 mely már egészen a Furului völgyig lehúzódó quarczporphyrterü- 

 letbe esik. 



A Tataroja völgygyei párhuzamosan húzódik a Valea Kaprilor, 

 melyben granodiorit és quarczporpbyr kibukkanások vannak és melyek- 

 nek a diabassal képezett határlapjain rézércztelérek fordulnak elő; ezeket 

 régente több táróval művelték is, jelenleg azonban gyenge réztartalmuk 

 miatt üzemen kívül állanak. 



Dr. Papp Káp.oly geológus az 190:^. évi felvételi jelentésében a 

 Valea Kaprilor rézérczteléreit hasonlónak mondja az Almasel község 

 határában fekvő gabbróterületen ismert rézércztelérrel. Miután az Almasel 

 hátárában említett rézérczteléreket több egymás alatt telepített táróval 

 a i'Syndioat d'étude des Mines Zám et Horgos-patak » nevű franczia 

 vállalat feltárta és abban fejtésre méltó rézércztelért nyert, melynek 

 rézéreztartalma a jelenlegi feltárások szerint a mélység felé növekedett, 

 nem lehetetlen, hogy a kaprilori, jelenleg parlagon heverő, rézércztelérek 



