ISMERTETÉSEK. 299 



Eddigi szokás szerint ugyanis a metamorphosist az energiaforrások vagy 

 ezeknek nyilvánuló hatásai szerint csoportosították ; megkülönböztettek dynamo- 

 metamorpliosist, thermalis metamorphosist, hydro-metamorphosist. Minden 

 körülmények között azonban nem volt lehetséges a folyamatokat s a metamorph 

 elváltozásokat a fentírt meghatározókkal megjelölni ; lényegüknek általában 

 sokkal inkább megfelel az olyan megjelölés, a mely a lefolyásuknál és kiala- 

 kulásuknál közreműködött geológiai tényezőket tünteti fel, a minők az anyagi 

 összetétel, a szövet, a porozitás, a víz- és a gáztartalom, a climatikus és a föld- 

 rajzi viszonyok, a környezet és a mélység. 



Mindeme geológiai tényezők azonban a metamorphosist irányító hatá- 

 saikra nézve, a kifejtett energia és működés szerint néhány fő csoportba fog- 

 lalhatók össze. 



A geológiai mozzanatoknál a föld kérgének a különböző mélységeiben 

 az anyagnak változó viselkedését lehet kimutatni. E viselkedés alapján két 

 zónát szokás benne megkülönböztetni, nevezetesen a szilárd kéreg és a meg- 

 alvadt belső mag zónáját. A chemiai és ásványtani elváltozások, a melyeket a 

 két zónában a közetvizsgálat kiderített, különbözők bár, de ugyanazon zó- 

 nában hasonlók. 



Az elváltozásokból keletkező metamorph-kőzeteknek mindenik zónában 

 közös jellegzetes vonásaik vannak. Természetükből a keletkezésüknél közre- 

 működött folyamatokra következtetve, azt látjuk, hogy e folyamatok úgy a 

 felbö kéregben, mint az alsó lávában kialakult kőzet állományára nézve külön- 

 külön jellemzők. 



Továbbá, hogy e hatások okozta elváltozások összesen csak néhány vegyi 

 folyamat szüleményei. A szilárd kéregben ugyanis a hydratisatio és carboni- 

 satio ; a megömlött zónában pedig a víztelenedés, a desoxidatio és az elková- 

 sodás azok a folyamatok, a melyeknek hatásait a kialakult kőzeteken észlel- 

 hetjük. A vizsgálatok még azt is kimutatták, hogy az uralkodó elváltozási folya- 

 matok a felső szilárd kéregben romboló jellegűek, míg az alsó, az olvadt kéreg 

 zónájában, hatásukban építők vagy újítók. 



A kétféle irányú hatás kifejezésére a szerző két új, a folyamatok termé- 

 szetét feltüntető mükifejezést alkalmaz, nevezetesen a rombolást =: kuta-jelzö- 

 vel jelöli s a folyamatokat LufajiltorisiiiKfuuik mondja, az építést = (ni«-jelzővel 

 fejezi ki, uiiaphorismusrMl; mondván az építőjellegű elváltozási folyamatokat. 

 A kataphorismus öve egybeesik a szilárd kéreg zónájával, az anaphorismus 

 öve pedig összeesik a megömlött láva zónájával. A kataphorismus öve inkább 

 az elváltozások mértéke, mint minősége szerint válik két részre külön, neve- 

 zetesen a kevésbé mély, vagyis a földárja feletti rétegre, a melyben az elmállás 

 okozza a kőzetek elváltozását s benne különösen a carbonisatio vagyis szén- 

 savas vegyületté való átalakulás az uralkodó vegyi folyamat, míg az alatta fekvő 

 alsó rétegcsoportban pedig, a mely egészen a megolvadt láváig terjed, az el- 

 változások vegyi folyamatai : a hydratisatio vagy vízfelvétel, valamint a cze- 

 mentezödés vagy kövesülés. 



Ezután következik annak paegállapítása, hogy melyek azok a körülmé- 

 nyek és viszonyok, a melyek között chemiai elváltozások egyáltalán bekövefkez- 



