1>' ZITTEL KÁROLY ALFRÉD. 373 



A tudományos működésnek valóságos fénykora volt akkor Wien- 

 ben. A geológiai és paleontológiái tudománynak fényes nevű képviselői 

 vannak itt. A k. k. geologische Reichsanstalt élén ennek megteremtője, 

 Haipinger Vilmos állt, kinek díszsírjára azt írta hálás nemzete, nBe- 

 gründer des naturwissenschaftlichen Lebens in Osterreich." Vele együtt 

 működtek Hauer Ferencz, később a k. k. Hofmuseiimnak intendánsa, Stur 

 Dyonisius a Reichsanstaltnak későbbi igazgatója, továbbá Cz.tzek János, 

 FóTTERLE Fehencz, Stache Guido stb. Ott működött akkor Böckh János 

 is földtani intézetünknek igazgatója. Az egyetemen a paleontológia 

 tanára, az akkor már nagynevű Suess Ede (18G2-töl a geológiáé is). 

 A Hofmineralienkabinetnél működött ekkor a ^Yieni medencze harmad- 

 kori képződményeinek legalaposabb ismerője, a nDie fossile MoUusken 

 des Tertiárbeckens von Wieni) czímű munka szerzője Höenes Móricz. 

 ZiTTEL azonban legközelebbi érintkezésben — természetszerűleg — a 

 technikai főiskola tanárával Hochstetter FERDiNAND-dal — Quenstedt 

 tanítványával — állott, a ki a No vara expeditióból hazatérve ZiTTELt 

 kérte föl az újseelandi kövületek feldolgozására. 



ZiTTEL Wienben mint volontair belépett a Reichsanstaltba s 1862 

 nyarán Hauer P. és Btache G. társaságában a dalmát partok és szige- 

 tek geológiai felvételeiben vett részt. Ezután rohamosan halad Zittel 

 a pályáján. 1863-ban a wieni egyetemen a geológia és paleontológia 

 magántanára lesz, ugyanebben az évben meghívják a lembergi egyetemre 

 rendes tanárnak. azonban visszautasítja e kitüntető meghívást, nem 

 akarván Wient, mint tudományos góczpontot Lemberggel fölcserélni, a 

 hol a tudományos munkálkodáshoz megkívántató eszközök hiányoztak 

 volna s így az egyetemi tanszéket szívesebben fölcserélte egy szerény 

 javadalmazása assistensi állomással a Hofmineralienkabinetnél, a mostani 

 Naturhistoriscbes Hofmuseumnál. 



Egy év múlva, l<S6:3-ban, elhagyja végleg Wient s visszatér hazá- 

 jába, Badenbe, a karlsruhei polytechnikumra a mineralogia, geológia és 

 paleontológia akkor még együttes tanszékére. Itt családot alapit, nőül 

 vévén — mindvégig hű élettársát — Schirmer InÁt, Schirmer J. W. 

 tájkópfestönek és a karlsruhei művésziskola igazgatójának kedves leányát. 



ZiTTEL mint paleontológus hírnevét már Wienben megállapította. 

 Itt irta első n.agyobb munkáját a gopau bivalvákról és a magyarországi 

 nummulitképződményekről. Karlsruheben befejezte a Wienben megkez- 

 dett munkáit s közreműködött Baden geológiai térképének elkészítésé- 

 ben. Itt mindössze három évig működött, mert Oppel Albert elhunytá- 

 val öt hívták meg a müncheni egyetemre rendes tanárnak és az állami 

 paleontológiái gyűjtemény igazgatójának, vagy a mint ők szerényen 

 nevezik, «Kon8ervatorá))-nak. 1866 őszén foglalta el az alig 27 éves férfiú 

 Németországban, az akkor még egyetlen paleontológiái tanszéket, melyet 



-'6* 



