376 LORENTHEY IMRE 



DE LoRiDL P., Daciíué E., Wanneh J. és QuAAS A.' ZiTTEL érdeme, 

 hogy kimutatta, miszei'int a diluviumban a Szaharát nem födte tenger. 

 Ezzel megszűnt Európának a diluviumban való elglecseredésének okául 

 eme tengert tartani. Desor és Eschee von der Linth ugyanis igy magya- 

 rázták, bogy a Szaharát tenger borította s igy nem keletkezhetett ott 

 a meleg Föbn, mely ma ott keletkezve megolvasztja az Alpesek havát. 

 Az Alpoknak és alpesi tartományoknak geológiai kutatásaiban nagy 

 érdemei vannak ZiXTicLnek. Nemcsak önmaga foglalkozott kiváló szere- 

 tettel e vidékkel — a mit több, az Alpok stratigraphiai geológiájára 

 vonatkozó úttörő közleménye is bizonyít,- — hanem tanítványaival is 

 folyton kutatatta, folyton gyűjtetett itt múzeuma számára, úgy hogy 

 geológiai múzeumának fénypontja az «Alpine Saal». 



A nagy paleontológus kiváló érdemeket szerzett a geológia körül 

 azzal is, hogy a geológiának történetírójává lett.'' Összefoglalta éleslátó 

 kritikai szemmel mindazt, a mit az emberi szellem és munka az ó-kor- 

 tól a 19. évszáz végéig, a föld történetének kipuhatolása czéljából tett 

 és alkotott. E munkája kevéssel megjelenése után, 1901-ben kevéssé 

 megrövidítve angol fordításban is megjelent Ogilvie-Gordon Mária — a 

 mester volt tanítványának — fordításában. 



ZiTTEL tudományos működésének legkedveltebb tere mindig a 

 paleontológia volt; gyermekkora (Jta ehhez vonzódott a legnagyobb 

 előszeretettel, e téren alkotta később férfikorában úgy terjedelme, mint 

 főleg alapvető fontosságánál fogva a legnagyobbat, e téren lett ö iga- 

 zán nagygyá, halhatatlanná. Az utókor igen sokat köszönhet annak a 

 reá nézve kellemetlen hivatalos korlátozásnak, hogy Münchenbe kerülve 

 eleinte 1880-ig kizárólag a paleontológia előadására volt jogosítva. Eme 

 14 év alatt régi hajlamát követve kizárólag a paleontológiának élhetett, 

 mely szakon a sors a legszebb babérokat rejtegette számára. A paleon- 

 tológiában beállott nagy horderejű változások, melyek a fiatal ZiTTELt 

 a multszáz 60-as éveiben fogadták, serkentették őt az egész tudományra 

 átalakítólag ható elméletek értelmében való továbbkutatásra. 



CuAiEK György volt az, a ki a paleontológiát a boncztaunal és 

 csonttannal hozva szoros kapcsolatba, annak tudományos alapot terem- 



* Beiti'iige zur Geologie u. Palaeontologie der Libyscheu Wüste und der- 

 angrenzendeu Gebíete V. .Vfíyijteu. (Palaeoutographica. Bd. :10. 1. 188:!. II. 1S!S.3 1903.)- 



- Geologisebe Beobachtungen aiis den Zentral-Apeniiinen iBknecke's Geog- 

 nostiseh-palaeoritologiscbe Beitráge Bd II. Heft 2. 1S69.) Wengener-, St.-Cassianer- 

 und Baibler-Scbichtcn auf der Seiser Alp in Tirol. (Sitzb. d. Müiich. Akad. Matli. 

 Naturw. Cl. Bd. XXIX. H. 1899 és Zeitschr. d. D. Geol. Ges. 1899.1 Zur Literatur- 

 geschichte der alpinen Trias. (Schreibeii an Prof. Ed. Suess. 1900.) 



3 Geschichte der Geologie u. Palaeontologie bis Ende des 19. .labrliuiiderts. 

 1889. (23. kötete a uGoschichte der Wissenschaften in DeutRchland» czíttiű műnek. i- 



