D! ZITTEL KÁROLY ALFRÉD. 379 



und Kreideformation,' melyben az Oppel tői fölállított tithon-eme- 

 letről kimutatja, hogy szorosabb kapcsolatban van a jurával, mint a 

 krétával. Zittiíl ebben is elveti a természetellenes (iAiiimoinlrí<>> nemi 

 nevet és helyébe pl. : a természetesen körvonalzott Asjiidoceraf;, Haplo- 

 ceras, Simoccras új nemeket állítja föl. A hol az egyes alakoknak ro- 

 konsági viszonyairól beszél, határozottan a leszármazási elmélet hívének 

 mutatja magát, a mennyiben a fajokat nem tekinti merev, változatlan 

 typusoknak, hanem csak a fajoknak szakadatlanul összefüggő lánczolatá- 

 ból kiszakított — jól jellemzett — egyedtömegnek. Kiemeli végre az 

 aptychus-nak rendkívüli rendszertani fontosságát. 



Paleozoologiai szempontból legfontosabbak a spongiákon végzett 

 tanulmányai,^ melyeket NeuMáYR M. klasszikusoknak mond. A mint 

 ScHüLTZE F. E. vizsgálatai helyes mederbe terelték az élő szivacsokra 

 vonatkozó vizsgálatokat, éppen úgy Zittel vizsgálatai a kövültekét. 

 SoLLAs, de főleg Zittel volt az, a ki a mikroskopiumot alkalmazta a 

 szivacsok vizsgálatában s ezzel nem várt bámiilatos eredményeket ért el. 

 Zittel legnag3'obb gonddal és fáradsággal — sósav segélyével — ki- 

 preparálta a szivacsok legfinomabb vázát. Ebből kitűnt, hogy d'Orbigny- 

 nak nincs igaza akkor, midőn a kövült, azaz kőszivacsokat, dPetrospon- 

 gisei) elkülöníti az élőktől, mint azoktól teljesen eltérőket. Zittel amikro- 

 skopium segélyével, tanulmányozva a fossilis szivacsok valamennyi cso- 

 portjának anatómiai viszonyait, kimutatta, hogy teljesen beilleszthetők 

 az élő szivacsokra megállapított rendszerbe, melyek között az újabbi 

 mélytengeri kutatások ugyancsak megtalálták a mész- és kovaszivacsokat. 

 Zittel volt tehát az, a ki lehetővé tette a kövült szivacsok tanulmányo- 

 zását azzal, hogy megállapította a vizsgálat módját. 



Zittel rendkívül tág látókörét és nagy alaki érzékét annak köszön- 

 hette, hogy a paleozoologiának majdnem minden ágával foglalkozott. Irt a 

 már említetteken kívül a protozoákról,"' szivacsokról,- brachiopodakról,* 



1 1. Abt. Die Cephalopoden der Straiuberger Sebichten. 186S. — "2. Abt. 

 Die Fauna der álteren Cephalopoden l'ührenden Tithonbilduugen. 1870. — '■'. Abt. 

 Die Gastropodeu der Stramberger Schichten. 1S73. (Pal. Mitt. a. d. Miisemu d. 

 K. Bayer Staates. Bd. H.) 



2 Über Coeloptycbium. Ein Beitrag z. Keiintniss d. Organisation fossiler 

 Spongien. (Abbandl. d. Müncli. Akad. XII. 187(i.) Über fossile Spongien und Radio- 

 larien. (N. .Jabrb. f. Min. 1876.) Studien über fossile Spongien. 1. Hexactinellida\ 

 "2. Lithistida'. M. Monactinellidív, Tetractinellida^ und CalcispongiíP. (Abhandl. der 

 Münch. Akad. XIII. 1877— 78.) Beitráge zur Systematik fossiler Spongipn. (N. .Jahrb. 

 f. Min. 1877, 1878, 1879.) Bemerkungen über Astylospongia. (N. Jahrb. f. Min. 1877.) 

 Zur Stammgesehichte der Spongien. (Festschr. f. Prof. Dr. v. Siebold. München. 

 187S.) Über Hexactinelliden aus deni oberen Jura. (N. Jabrb. f. Min. 1878 ) Notizen 

 über fossile Spongien. (N. Jahrb. f. Min. 1882.) Über Astylospongia und Anomocla- 

 dina. (N... Jahrb. f. Min. 1884.) 



■* Über Radiolarien d. oberen Kreide. (Zeitschr. d. D. Geol. Ges. 1876. Bd. 28.) — 

 Über das Eozoon (Deutsche Revue. 1879.) — Note siir les Foramiuiféres de la Molasse 

 Calcaire d'Hydra (environs d'Alger.) (Kuli. soc. géol. de Francé. XXIV. 1896.Í 



'» Über den Brachialapparat bei einigeu Jurassischen Terebratuliden und über 

 eine neue Brachiopoden-Gattung Dimerella. (Palaeontographiea. XVII. 1870.) 



