3Í)0 d; 'sigmond klek 



melyekben a szénsavas nátrium mennyisége a talaj termőképességére köz- 

 vetetlenül káros ; de igen nagy kiterjedésű szikeseknek vagy székeseknek 

 nevezett területek terméketlenek, melyekben a szódát még nyomokban 

 sem találtam meg, sőt vannak szikes talajok, melyekben a vízben old- 

 ható BÓk mennyisége annyira kevés, hogy a talajok terméketlenségét e 

 sóknak semmi esetre sem tulajdoníthatjuk. 



Eddigi kutatásaim eredményeit nagyrészt már részletesen ismer- 

 tettem a Kisérletügyi Közleményekben, mindössze csak legutóbbi 

 kutatásaim közlése van még folyamatban. Kutatásaimat az Orsz. m. 

 kir. növénytermelési kísérleti állomás megbízásából és munka- 

 programmja keretében hajtottam végre. Tanulmányaim síkerét nagyrészt 

 annak köszönhetem, hogy nevezett állomás szakszerű vezetője. Cserháti 

 Sándor nyugalmazott gazdasági akadémiai tanár, minden alkalommal 

 arra törekedett, hogy tudományos kutatásaimat a helyszínén szerzett 

 tapasztalatokkal és a gyakorlati gazdák bő megfigyeléseivel összeegyez- 

 tethessem. Itt csak kutatásaim és tapasztalataim végeredményeit ismer- 

 tetem és arra használom fel, hogy alföldi szikeseink vagy székeseink 

 válfajait jellemezzem. Szikeseinket első sorban két főcsoportba osztottam. 



I. Főcsoport. 



A Tisza balpartján elterülő kötött szik- vagy széktalajok. 



A Tisza balpartján elterülő, nagyon nehezen mívelhető, nagyreszt- 

 terméketlen kötött szik- vagy széktalajok a Tisza balpartján elterülő 

 nagy löszterület egykori tavainak, mocsarainak és vizescinek részben 

 feltöltött és ma már kiszáradt területein foglalnak helyet. 



/t-ZíJ/oív/ií/ásukra jellemző, hogy a kötött szik inkább a kimagasló 

 partosabb részeken, mint a laposakban fordul elő és hogy minősége 

 egyáltalán a talaj domborzati viszonyaival közelebbi összefüggést nem 

 mutat. 



Kcpzöilá^nk összefügg azon körülménynyel, hogy a lösz lerakodása 

 idejében e helyeket víz borította. A vízbe hullott linóm por mállási terméke 

 az egykori vizesek hordalékával keveredvén, hozta létre ez agyagban 

 és iszapban gazdag talajokat, melyekben helyenként, a hol a talaj kilúgzás- 

 kedvezőtlen volt, a talajelmállás és korhadás termékei, a vízben oldható 

 sók, is nagy mennyiségben felszaporodtak. 



E kötött sziktalajokat a talaj sajátos mechanikai alkotása, fizikai 

 tulajdonságai, sajátos rétegzettsége és chemiai összetétele jellemzi. 



Mechanikai összetétel. E talajok kavicsot vagy durvább homokot 

 egyáltalában nem tartalmaznak. A vázrészek közül legtöbb a finom és- 



