392 D! "SIGMOND ELEK 



A sziktalajok az elmondottak alapján nemcsak rendkívül kötött 

 talaj féleségek, hanem nagy agyagtartalmuk folytán kiszáradáskor erősen 

 zsugorodnak és megrepedeznek. Minél több az agyag és kevesebb a 

 homok a talajban, annál nagyobb repedések képződhetnek. 



Héter/zettség. A kötött sziktalajok sajátos rétegzödésüek. Ez ugyan 

 a talajok minősége és előfordulása szerint változik, de bizonyos általá- 

 nos vonásokban következőképpen jellemezhető : a felső réteg a szik minő- 

 sége szerint több vagy kevesebb humuszt tartalmaz s ennek megfelelően 

 fekete vagy szürkésfekete (egérszürke); ez alatt fekete, szurokszerű vagy 

 barnás szívós agyagréteg következik, mely zsíros tapintatú, friss álla- 

 potban rendesen jól faragható ; ezt követi agyagos vagy homokos márga, 

 melyben a löszbábakhoz hasonló mészgöbecsek nagy számmal fordulnak 

 elő, e réteg gyakran homokos iszaprétegbe megy át, a mely a vizet jól 

 vezeti, de helyenkint e réteg nagyon vékony vagy teljesen hiányzik ; 

 végre következik a sziktalajok jellemző alsó rétege, mely sárgás vagy 

 szürkés agyagréteg, melyben már mészgöbecsek nem igen találhatók. 

 Ez a réteg a vizet át nem bocsátja s ennek folytán, a hol a felszínhez 

 közel fekszik és a felsőbb rétegektől valamely vizetáteresztő és elvezető 

 réteg el nem választja, megakadályozta a múltban és megakadályozza 

 jelenleg is e talajok kihigozását. 



Cfipmiai összetétel. E szíktalajok chemiai összetételét általánosan 

 az jellemzi, hogy az oldhatatlan maradék, mely a talaj el nem mállott 

 ásványi része, viszonylagosan kevés: 49 — 74"/o közt változik, leggyak- 

 rabban azonban '>(> — 60 "o. Ennek megfelelően az oldható rész viszony- 

 lagosan sok. Az oldható rész főképpen kovasavból (SiO.) és aluminium- 

 oxydból áll, melyek az elmállott silicatok föalkatrészei. Az olható kova- 

 sav (SiOj mennyisége 'i — 25%, az aluminiumoxydé 5 — ^% közt válto- 

 zik. Ebből következik, hogy az elmállott silicatok mennyisége tekintélyes. 

 A calciumoxyd különösen az alsóbb talajrétegekben fordul elő nagyobb 

 mennyiségben és vele körülbelül lépést tart a. szénsav (C0^^ mennyisége. 

 Ennek oka, hogy a calciumcarbonat a felsőbb rétegekből az alsóbb réte- 

 gekbe lúgozódott. A ferrumoxyd mennyisége egyes esetekben szintén 

 tekintélyes: 3 — 4%. A többi talajalkatrész mennyisége az eddig emiitett 

 alkatrészekhez viszonyítva kevés ugyan, de tekintve a rendes képzödésű 

 talajok összetételét, feltűnően sok a kalíumoxydalkatrész : 07 — 1-5%. 

 Ez azt bizonyítja, hogy az elmállott silicatok sok kaliumsót tartalmaz- 

 nak. Egyes talajokban a natriumoxyd mennyisége is feltűnően nagy 

 (»-5— ()'7%, a mi viszont azt bizonyítja, hogy egyes talajokban a nátrium- 

 tartalmú vegyületek jobban felszaporodtak, mint a rendes talajokban. 



A szíktalajok chemiai összetétele az elmondottak alapján azt bizo- 

 nyítja, hogy e talajok az elmállottság előrehaladt fokán van- 

 nak és hogy a talajkilúgzás általában hiánj'os volt. A hol a 



