396 K 'SIGMOND ELEK 



A szóda mennyiségét ';io norm. /l/iSO^-oldattal való titrálással szintén 

 gyorsan meghatározhatjuk. (M. Chem. Folyóirat u. o.) 



II. Főcsoport. 



A sziksós- vagy szódatalajok. 



E talajok közös és jellemző tulajdonsága, hog3' valamennyi szódát 

 tartalmaz, a mely 6Ó a terméketlenség főokozója. 



Előfordulás és képződés. A sziksós talajok a Duna és Tisza közt 

 nagyrészt északnyugat — délkeleti irányban végighúzódó vízerek és tavak 

 környékén vagy közvetlen közelében fordulnak elő. Mindenütt a környék 

 legmélyebb fekvésű medenczéit foglalják el és ebben jellemzően külön- 

 böznek a kötött sziktalajoktól. A sziksós talajokban ugyanazokat a sókat 

 találjuk, mint az említett vízerek vagy tavak vizében, nevezetesen : 

 szódát és natriumchloridot. E körülményből, valamint abból, hog^' a 

 sziksós talajok mindenütt a környék legmélyebb fekvésű területein — az 

 u. n. semlyékben — fordul elő, önként feltételezhetjük, hogy a sók nagy- 

 részt a régi árvizek beszáradt sóiból származhattak. Még pedig tekintve 

 e kiszáradt vízfolyások irányát és a sziksós talajok bőséges szénsavas 

 calcium-tartalmát, azt is föltételezhetjük, hogy ez egykori vízfolyások 

 vizüket és sóikat a Duna vízéből merítették. A sók eredetében is lénye- 

 gesen különböznek e talajok a szíktalajoktól, mely utóbbiakban a talaj- 

 sók zöme valószínűleg a talaj ásványi alkatrészeinek elmállása és a 

 mocsári növényzet korhadása folytán keletkezett. A sziksós talajokba a 

 szóda valószínűleg részint már készen jutott, részint natriumehloridból 

 a talaj szénsavas calciumának és szabad szénsavának hatása folytán a 

 talajban képződött. 



Mechanikai összetétel. A sziksós talajok mechanikai összetétele 

 nagyon különböző ; a homoktól kezdve a vályogtalaj minden változatán 

 át a legkötöttebb agyagtalajokig a sziksós talajok egész sorozatát talál- 

 juk. Ennek alapján az alábbiakban három csoportba osztályoztam a 

 sziksós talajokat. A sziksós talaj képződésével a talajok mechanikai 

 összetétele csak annyira függ össze, hogy mindenütt találni viszonylago- 

 san nem mély rétegben vizet záró réteget. 



Chemiai összetétel. Erre nézve legjellemzőbb a vízben oldható sók 

 mennyisége és minősége. Eddig szerzett tapasztalataim alapján a legtöbb 

 só volt 2 — 2 "5%. A vízben oldható sók fele vagy még ennél is több, a 

 szóda ; a többi nagyrészt natriumchlorid. Kénsavas nátriumot, mely a 

 sziktalajokban a legnagyobb mennyiségben fordul elő, a sziksós talajok- 

 ban nagyobb mennyiségben eddig nem találtam. 



