398 D! 'SIGMOND ELEK 



homoktól főképpen abban különböznek, hogy itt a sziksós régi vizeket 

 és tavakat löszszerü vályog töltötte ki. E vályogréteg helyenként nagyon 

 vékony, mintegy Id— 1-") cm, mely alatt már a sziksós homokhoz ha- 

 sonló talajrétegek következnek. Tetétlen pusztán azonban a homokréteg 

 csak no 210 cm mélységben kezdődik. A Szeged mellett fekvő 

 Fehértó szintén sziksós vályog, de rétegződése mintegy átmenet a szik- 

 talajokba; itt ugyanis az előbbiekhez hasonló homokréteget még 400 c-m 

 mélységben sem találtam. A Fehértó sziksós talaja valószínűleg akként 

 képződött, hogy a Makraszékről idefolyó sziksós víz iszapjával együtt 

 reáömlött a mélyebben fekvő régibb képződésű agyagos rétegre; nem 

 lévén lefolyása, a sók itt nagy mennyiségben felszaporodtak. A talaj 

 rétegződése azonban inkább hasonlít a sziktalajokéhoz. 



A sziksós vályog homoktartalma a felső 20 - 40 cm vastag rétegben 

 ö.") — 70"o. A homokok közül itt legtöbbnyire a finom és legfinomabb 

 homok a legtöbb. Az iszaptartalom JO i'0%, az agyag L") — 20%. 

 Az alsóbb rétegekben az iszap néha jelentékeny mértékben szaporodik, 

 pl. Tetétlen pusztán a 120 17(i cm mély rétegben l.")'^'(j. 



A vályog alatt talált homokréteg mechanikai összetétele nagyon 

 hasonlít a sziksós homok alsóbb homokrétegeihez. 



Figyelmet érdemel azonban, hogy a sziksós vályog alatt, a hol a 

 vályogréteg már tekintélyesebb vastagságú, mészkőpadot nem találtam, 

 8 a mennyire a vidék lakosságától tájékozódtam, a kötöttebb sziksós 

 területek vidékén sehol réti mészkövet nem találtak. így tehát a vizet- 

 záró réteg maga a vályog, különösen ennek alsóbb rétegei. A mészkőpad 

 helyett az alsóbb vályogrétegekben hasonló mészgöbecseket találtam, 

 mint a sziktalajok márgás rétegében. 



A sziksós vályog a sziktalajoktól abban is különbözik, hogy szén- 

 savas calciumtartalma igen nagy: 20 — 30"o. 



3. Alcsoport. 



Sziksós agyag. 



Előfordul a Duna balpartján hosszant elnyúló löszterületen. Kép- 

 ződése a sziksós vályogéhoz hasonló. Az alapterület itt is homok, 

 melyre az összemosott löszből igen agyagos iszaprétegek ülepedtek. 

 A homok mennyisége e rétegekben 1 7 3-") "n közt változik, az iszap- 

 tartalom :!() — ."iO^/o, az agyagtartalom 2o .")0"'n. Az agyagrétegek mind 

 olyanok, hogy a beléjük jutott sók kilúgzását megakadályozták. Mészkő- 

 padot itt sem találtam és e vidéken nem is ismerik. Az agyagrétegek 

 alatt fekvő homok összetétele ismét hasonlít a vályog alatt előforduló 

 homok mechanikai összetételéhez. 



