V ÁLASZ D! WEINSCHENK E. CZIKKÉKE : KMÉO ECiYSZKE A COPIAPITRÓL ÉS JÁNOSITRÓLil. 405 



nyében a Copiapitra vonatkozó elemzési adatok között LiNCKnek a 

 Copiapit S(l^ és l'eJJ^ tartalmára vonatkozó ellenőrző meghatározásait 

 közli ' 8 azokhoz egész önkényesen hozzáírja a H.^0 tartalmat, egy- 

 szerűen százra egészítve ki az adatokat. Egy pillantás Linck munkájába 

 meggyőzhet arról, hogy ott a viz nincs megadva. Ez eljárás teljesen 

 önkényes és nem tudományos. 



Állításainak gyors megváltoztatására vonatkozólag pedig a követ- 

 kező néhány szemelvénynyel szolgálunk. 



Míg első közleményében szerinte még « bizonyos, hogy a Copiapit 

 táblás lapjára merőlegesen negatív bissectrix lép ki, a mely a 90 -tói 

 nem igen eltérő hegyes szöget felezi), a replikánkra adott válaszában 

 állítását éppen az ellenkezőre kénytelen módosítani. Előbbi téves állí- 

 tását ugyan könnyen elkerülhette volna, ha valamilyen mineralógiai 

 tan- vagy kézikönyvben, igy például az általa említett DANA-féle kitűnő 

 munkában, utána néz a dolognak. 



Ugyanakkor, a mikor a tengelyszögre vonatkozó állításait helyes- 

 bíti s a Copiapit kettöstöréséről szól, ismét újabb botlást követ el, midőn 

 azt írja, hogy « ennek megfelelőleg úgy Dehcloizeaux és Linck, mint 

 dr. BöcKH Hugó adatai is javítandók." Descloizeaux szerint ugyanis a 

 Copiapit táblás lapjára merőleges a középvonal az itt észlelhető tompa 

 szöget felezi s a Copiapit kettőstörését Descloizeaux is erősnek mondja." 

 Szóval ebbeli adatai megegyeznek a WEiNscHENKéivel s így igazán nem 

 tudjuk, hogy mit akar rajtuk helyreigazítani? 



Különös az is, hogy míg első közleményében egész határozottan 

 azt írja, hogy a Jánosit 102 fokos szöget lOG — 109 foknak mérte, most 

 106 középértéket mér 8 foknyi eltéréssel. A míg továbbá első közle- 

 ményében "könnyen változónak» mondja a Jánosit és Copiapitot, jelen 

 közleményében a Copiapit már « egyáltalán igen állandó anyagnak 

 látszik ». A míg továbbá első czikkében azon az állásponton volt, hogy 

 a Jánosit anyaga sokkal finomabban pikkelyes, semhogy a fajsúly meg- 

 határozásra alkalmas volna s ezért fajsúlyának meghatározását kevéssé 

 biztosnak, igen alárendelt jelentőségűnek s olyannak tartja, hogy az 

 semmiesetre sem lehet valamely irányban döntő, most egyszerre alkal- 

 mazza a piknométerben való fajsúlymeghatározást s a nyert eredmény- 

 nek döntő fontosságot tulajdonít. 



Ezek után igen nehéz annak a megállapítása, hogy milyen állítá- 

 sait fogja Weinschenk úr a jövőben fenntartani, illetve megváltoztatni? 



* Weinschenk : A Jánositról s annak a Copiapittal való azonosságáról. Földt. 

 Közlöny XXXVI. k. 185. old. 11. b. 



- Des Cloizeaux : Note sur les propriétés optiques de rErythrozincite, de la 

 Baimondit et de la Copiapite. (Bull. de la Soe. Min de Francé. 1S81, IV.) 



28* 



