408 K BÖCKH HUGÓ ÉS D' EMSZT KÁLMÁN 



megvizsgálni, melyeket Bücking tanár úr volt szíves rendelkezésünkre 

 bocsátani. E kristályokon, éppen úgy, mint annak idején Linck, mi sem 

 tudtuk kimutatni ezt a két hasadási irányt. 



E kristálykák — sajnos — annyira szenvedtek az idők folyamán, 

 hogy ellenőrző mérések végzésére már nem voltak alkalmasak. Ugyan- 

 csak Bücking tanár úr oly szíves volt, hogy néhány «Copiapiti) jelzepsel 

 ellátott kristályt is küldött nekünk. Ez az anyag viszont kitűnően 

 mutatja az általunk említett két prizmás hasadási irányt. A prizma 

 szöge középértékben 10::^°, egy foknyi eltéréssel s a (010) traceának 

 a prizmalapok traceához való hajlása 129' középértékben 2"5° el- 

 téréssel. 



E méréseket ismét többen voltak szívesek ellenőrizni s eredmé- 

 nyeik teljesen megegyeznek az általunk nyertekkel s azokkal, melyeket 

 a Jánositon kaptunk. E kristályok 2 - ;) mm hosszúak és így reájuk 

 semmiesetre sem áll Weinschenk azon ellenvetése, hogy a szögek 

 mérése technikai lehetetlenség. 



Különben Weinschenk úr ellenvetései a Jánositon végzett méré- 

 seket illetőleg is erősen sántikálnak. A Copiapit (409) lapja traceának a 

 két határos lap traceával bezárt szögeinek nagysága 122^ 2', illetve 

 129° b'.')' Linck adatai szerint. Tehát csaknem 8° az elterés. 



Ha a Jánosit kristályai kicsinyek is, a mérési hibák sorozatos 

 mérések esetén csakis a mérések szolgáltatta adatok szélső határaiban 

 nyilvánulhatnak meg. Az esetben, ha a Jánositon észlelt két 129 fokos 

 szög közül az egyik a 122' 4', a másik a 129° 53' nagyságú szögnek 

 felelne meg, az elsőnél a mérések eredményeinek 122° 4'-en alul és 

 felül, a másiknál 129° 53'-en alul és felül kellett volna lenniök, holott 

 a Jánositon nyert legkisebb érték 127° volt. 



Ha Weinschenk úr a mi értékeinktől eltérő adatokat ad, ennek 

 vagy az az oka, hogy görbe határvonalú kristályokat mért, vagy pedig 

 két különböző anyagon nyert eltérő eredményeket vet össze. 



Legnagyobb sajnálatunkra a Bückincí tanár úr által küldött kris- 

 tályokon az oldalakon levő lapok nem adtak reflexeket s így nem voltak 

 goniométerrel megmérhttök. 



Weinschenk úr közleményében szemünkre veti, hogy válasziratunk- 

 ban a Copiapit és Jánosit egyéui módon vannak ábrázolva. Ez a szemre- 

 hányás elsősorban is öt magát illetheti, a mennyiben az első közle- 

 ményében tőle közölt ábrán a Copiapit (í09) lapja traceának a (001 lés 

 (100) traceával való szögei egészen egyformán 126 fokosoknak vannak 

 rajzolva. Az igaz, hogy ezen első közleményében azt mondja, hogy ez a 

 lap «a prizma mindkét lapjával tényleg meglehetősen pontosan egyező 

 szöget zár be», míg második czikkében már 7° eltérést említ. 



Fejtegetései folyamán Weinschenk egyebek között azt írja, hogy 



