412 NOSZKY JENŐ 



A következő Szúpatak község K-i oldalán levő domborulat is ilyen 

 márgákbi)] áll, valamint a Meszes tető K-i lába is úgy oOO m magas- 

 ságig, a hol azután a már egész biztonsággal felső mediterránba sorol- 

 ható képződmények következnek. így a lajta mésznek megfelelő denta- 

 liumos homokok, váltakozva a keményebb, pados szerkezetű litho- 

 thamniumos meszekkel, a melyeket időnként fejtenek. Dőlése 25" lö''. 

 A hegytető lithothamniumos mészkő. Nyugati oldalát K — D irányú szűk, 

 mély völgy határolja, mely a szentkúti kolostornál K-re kanyarodik, a 

 körül az andesit rög körül, melynek szelvényét dr. Schafakzik közli.' 

 A szűk völgy feljebl) körülbelül 240 m magasságban legyezőszerűleg 

 szétágazik és szép feltárásokat alkot. 



I. A Szt. László forrás fölött lévő doiub szelvénye. 



a) Pyroxen andesit tufa i\) Meszes homok (Lajtamész) 



6^ Kövületben gazdag tufás homok (Ecbinoideás rétegek). 



c) Lithothamninm tartalmú márgás mész e) Lithothamniumos mész. 



A szétágazásnál pyroxen andesittufa képezi a völgy talapát. A tufa 

 fölé meglehetősen durva meszes homokréteg telepedik, mely a pyroxen 

 andesit darabjait és tufa anyagát zárványként tartalmazza, tehát fiata- 

 labb. Ezt a homokréteget úgy az ENyra, valamint a Ny-ra menő árok 

 feltárja; vastagsága 3 — 4 m. Benne nagy bőséggel találhatók a közepes 

 megtartású kövületek. A fő lelőhely a Ny-ra menő völgyben van ; itt az 

 útbevágás feltárja a tufát és a rajta fekvő homokot, a melyet bőven 

 előforduló Hclerosteiiina costata, d'OED. tartalmánál fogva heterostegi- 

 nás homoknak lehetne nevezni. 



A ritkás domboldalon jól ki lehet venni az egymásután következő 

 rétegeket, melyek gyengén DDNy felé dőlnek. 



Az alapréteg (/i) pyroxen andesit tafa, többé-kevésbbé víztartó 



•' A "Cserhát pyroxen andesitjei.n Földt. Int. Évk. IX. 189:2. 186. lap. 



