414 NOSZKY JENŐ 



Hp'nia, Lam. (tör. r.); Coluwbella curla, Bell. (e. gy.); Teiebra acumi- 

 vula, BoRZONi (gy.) ; T. Baskroti, Nyst. (gy.) ; T. bistriala, Geat. (e. gy.) ; 

 Buccimim (Eburna) cfr. Brudujaiia, Geat. (r.) ; B. Hörnesi, May; 

 B. subprismaticiim, H. et A. ; B. (Himai slyriacum, Auing. var. (r.^i ; 

 B. (Tritia) Toidae, Auing.? (r.): Slrombus sp. (kőbél) (r.); Pyrula sp. 

 (tör. r.) ; P. (Eapana) gnunfera, Micht. (e. gy.) ; Fasciolaria cfr. bili- 

 neata, Partsh. (r.); Cancellaria (Narona) cfr. A'ysíi, Horn. (r.); C. can- 

 cellata, Lam. (r.) ; Plnuotoma (Clavatula) granulato-ciucta, Münst. (e. gy.) : 

 P (Clavatula) Sabii/ae (gy.); P- (Eaphistoma) liarpula, Bhocc. (r.); Ceri- 

 thium vulgaiiim. Betíg. (gy. ): C. minulwn, Seer. (e. gy.); C. crenatum, 

 Bnocc. var. (e. gy.) : C. cfr. meűiierranum, Desh. (gy.) ; C. sp. (e. gy.) ; 

 Turtitella cfr. cathedralis, Beong. (gy.) ; T. subangiilata (e. gy.) ; T. Arrhi- 

 mcdis, Brong. (gy.) : T. turrift, Bast. (i. gy.) ; T. sp. (gy.) ; TtirboDÜla 

 pusilla, Phil. (r.) ; Monodonla Araonis, Bast. (r.); M. angidata, Eichw. (r.); 

 M. sp. (gy.); Trochus patulus, Brocc. (r.); Solarhim moniliferum, BRONN.(r.); 

 Adeoii pinguis, d'OsB. (r.); A. ncmistriatns. Fmi. (e. gy.); Sigarctiin cír. 

 chdlirntun, Eeclus (r.) ; Natica millepiatctata, Lam. (gy.) : A'. Joscjilnuia, 

 Eisso(e. gy.): N. sp. (gy.) ; Nerita distorta, Horn. (r.); N. picta, Fee. (r.); 

 Bissoiiia pusilla, Bbocc. (e. gy.); E. cfr. nereina, (Í'Oeb. (r.); Bissoa 

 Montagiii, Payr. (r.); Kidima subidata (e. gy.); E. cfr. lactea (e. gy.) ; 

 Btdla ligiiaria, Linn. (r.) ; B. idricidina, Brocc. (gy.); B. conulus, 

 Desh. (e. gy.) ; B. Iruncata, Adams (gy.); B. convoluta, Brocc. (gy.); 

 B. sp. (gy.) : (-'.(ipulufí sidcatus, Bons. (r.): De)daUum e»7aíis, Ljnn. (gy.). 



Crustacea. Balanus sp. (r.) ; Calappa Heberli, Brocc. ollói (gy.). 



Alga: Lithothamiuam ramoaissimum, Ess. (gy.). 



Ezeken kívül valószínűleg bemosva Heli.r sp. ; Liiiia.r sp , továbbá 

 fossilis fa, Panopea Hcbcrli stb. 



Körülbelül 140 alakot sikerült eddig meghatározni; ezekből érde- 

 kes a Clypeasferek nagy bősége. A kagylók közül egyes alakok feltűnő 

 nagyságot érnek el, így a Teliina lanniosa. különösen a Pi'cti(iicidu'< 

 püosus mutat fel hatalmas monstruositásokat (van apróbb alakja is 

 bőven). Érdekes néhány ritkábban előforduló alak, így a Lepton, Psam- 

 mnbia uniradiata és a Peden Fclderi. A modiola, a mely egyik jel- 

 lemző alakja a faunának, a közismertebb fajokból a M. Hörnesi és 

 Brocchival mutat valami egyezést. 



A csigákból ritkább alakok : a capidus és eruto, feltűnő sok terebra, 

 turritella és bulla faj van. Legnagyobb számmal az Aneillaria glaiidi- 

 formis található, melylyel csak a Heteroaieiiina costata, d'ŰRB. veteked- 

 hetik. Ezek közt 2 — 3 cm átmérőjű példányok is találhatók (V. ö. a 

 F. Told. Kozicskahegy, dr. Schafarzik idézett müve), ellenben egyéb 

 foraminifera kevés van, ezek is rossz megtartásúak. A laza, durva 

 homokban az átszivárgó vizek lekoptatták róluk a finomabb díszítést. 



