ADATOK A CSERHÁT GEOLÓGIÁJÁHOZ. 415 



A kövületben gazdag homokréteg fedőjében bryozoát tartalmazó 

 meszes márga van, mely átmegy márgás lithothamniumos mészrétegbe (c) ; 

 e fölött először laza, följebb szilárdabb, pados homokos rétegek (d) követ- 

 keznek. Dölésök általában 15 " 15'' de helyenkint eltéréseket mutatnak, 

 melyből rétegzavarokra lehet következtetni. 



Legjobban emlékeztetnek a rákosi lajtamész homokosabb pad- 

 jaira. Bennök helyenként nagy mennyiségben találni dentalinmokat ; 

 megvannak a lajtamészre jellemző pectenek (^lajtajanus, aduncusi; 

 Panopea Heberti ; Scalaria sp. Érdekes azonban az echinodermaták 

 nagy bősége, így a Sciitella ]'iiuloboiieims, hBE.-n kivül Cíiipeaster sTp.; 

 hJohinolarnjias sp. és egy Hemipalagus, mely a magyar neogénből eddig 

 csak Felsőorbóról ismeretes (alig tér el a Hemipatagus Hofmanni^ 

 GoLDF. oligoczénböl leírt alakjától, Conochipeus sp.). Ez a réteg körül- 

 belül '■10 m vastag, míg az alatta levő csak 5 — G m. 



Végül a legfelsőbb réteg (e) a legvastagabb ; pados lithothamniumos 

 mészkő ez, mely a dombtetőt borítja. 



Ny-felé a tufa és kövületben gazdag homok eltűnik, csak a lajta- 

 meszek láthatók a feltárásokban. A hegyoldalakon helyenkint sajátságos 

 iszapos anyagú közettöredéket találni, benne erősen összenyomott helixek 

 és pianorbisok vannak, mint a szakal-litkei felső mediterrán rétegek fölött. 

 Fiatalabb, valószínűleg dilnvíalis édesvízi képződmények maradványai. 



A lithothamniumos mészkő legszebb föltárásai innen D-re a 

 Sámsonháza fölött levő hegyoldalban vannak (uagy mészkőí'ejtök); 

 ezekből több jellemző kövületen kívül jórészt kőbelek (coiius, iialica, 

 droinbus, turritella) vagy vastag héjjú kagylók (pedenek), szép Clypeaster 

 Redii, Wkight példányt sikerült kiszednem. 



Még tovább Ny-felé a mészkő alól kibukkan a pyroxen andesit- 

 tufa, mely a Halastó-hegy fötömegét képezi, erre borul rá a gerinczen 

 fellépő mikrolitos augit andesit.- A tufában fossilis fadarabokat találni. 

 A Halastó-hegy meredek Ny-i oldalán szépen látható a tufa réteges 

 szerkezete; helyenkint breceiába megy át és közte kövületes, homokos 

 rétegeket is találni. (Ilyen kövületes tufarétegek a Meszes tető D-i olda- 

 lán is feltalálhatók.) 



A tufa alatt márgás rétegek következnek, melyeket a Kis-Zagyva 

 völgy másik oldalán Lucin, Kis-Bárkány felé is lehet nyomozni. Ben- 

 nök gyéren kövület is előfordul, tehát remény van a pontos kor meg- 

 határozásra. Különben korára már abból az adatból is lehet következ- 

 tetni, a melyet a Tótmarokházától E-ra levő Kokliczán észlelhető profil 

 nyújt, ha Ny-felé lemenő árkában vizsgáljuk a rétegeket (1. köv. oldalon). 



' «A Cserhát piroxen anilesitjei.n 108. 1. Földt. Int. Évk. IX. 

 ■- «A Cserhát piroxen andesitjei.n 198. 1. Földt. Int. Évk. IX. 



