TÁRSULATI illVEK. 431 



A kráterperem legmagasabb poutjai : nyugaton 1232 m, keleten 1174 m, 

 északon és délen a hasadásnak megfelelő részekben pedig 1188 és 1120 m-en 

 vannak legmélyebb pontjai. 



A Vesuvio tehát 108 m t vesztett magasságából. 



A kiszórt kötömegek jórészt a kúp mélyebb részeiből valók és porpliyros, 

 meg üveges, régi, mélységben megmerevedett lávából valók. Sok szép ásványt 

 tartalmaznak. 



Minthogy a kiszórt kövek, kömorzsalék és hamu a kráterperemre 

 visszaesve a kúp 32—32° természetes lejtőjénél meredekebb rézsüket adott, 

 nagy kőlavina folyások támadtak a Vesuvio oldalán. 



Szabályos közökben egymásmellé sorakozó küllős «baranco»-k bordázzák 

 most a Vesuviot. Lóczy szerint nem a lerohanó felhőszakadásokból keletkeztek 

 ezek, mint eddig hittük, hanem a száraz kőlavinák útjai. 



A Vesuvio 1906-iki kitörését legcsekélyebb földrengés sem előzte meg. 

 Az exíjlosiókat azonban középerősségü rázkódtatások kisérték. 



3. Dr. KocH Antal elnök bemutatta Schréter Zoltán tanárjelöltnek a 

 csákberéni/i új kőzép-eoczén lelőhely fuiinájúrnl szóló dolgozatát. A dolgozat 

 szerint a csákberényi lelőhely gazdagabbnak bizonyult a tornainál, a hol 

 dr. Papp Károly szerint 58 puhatestü-faj fordul elő, míg Csákberényen körül- 

 belül 94 fnj, melyeknek legtöl)bje szintén puhatestű, de ezenkívül protozouraok, 

 bryozoumok, férgek, rákollók és halak otolithjai is előfordulnak. 



A csákberényi fauna elüt a fornaitól abban is, hogj' a puhatestűek közt 

 számos faj van, a mely Pusztafornáról nincs említve s ezek közt van néhány 

 egészen új faj is. Viszont számos Pusztafornáról ismertetett alak Csákberéuy- 

 től látszólag hiányzik. 



líHHi november hó 1-én. — Elnök : Dr. Koch Antal. 

 Előadások: 



1 . Dr. Koch Antal ismerteti a katonai kincstár által a p é t e r v á r a d i 

 várban 1 90()-b anfuratottártézikútnakgeologiaiszelvényét, 

 melynek alapján a fúrópróbákból az egyetem föld- és őslénytani intézete szá- 

 mára elkészítiette annak mintáját is, s azt az ülésen bemutatta és részletesen 

 ismertette. A fúrás 21G'6() m mélységig hatol le — legalább 122 méterig be- 

 fúrtak a Várhegy zöldkő sziklájába is — , a nélkül, hogy kivánato? minőségű 

 ás mennyiségű talajvíz felszállott volna, utoljára meg kellett elégedniök a 20 

 és 30- ik méterben elért felületes talajvízzel, melyet most szivattyúzással nyernek. 



2. Treitz Pkter : Bemutatja a Duna -Tiszacsatorna tervező iro- 

 dája által bemutatott terveket. (Kiadja a m. kir. kereskedelmi ministerium.) 

 Ismerteti a csatorna traceait, a vezetés módozatait, a mennyiben erre vonat- 

 kozólag két terv van. 1. A mély bevágású csatorna, mely a Duna-Tisza közi 

 hátat 20 — 25 m mélyen bemetszené. 2. A magas vezetésű csatorna, mely 

 szerint a víz a háton a talajvíz színében vezettetnék kere-ztűl. Az ut(Jbbi terv 

 szerint a Duna vizét a magas hátig csatornában leeresztenék s itt szivattyúk- 

 kal emelnék a hátra föl. A tervező munkálatok alkalmával a kijelölt vonalak 

 mentén összesen S8 fúrást mélyesztettek 12 — 25 m mélyen és a fúrások 

 anyagának vizsgálata jelenleg folyamatban van. 



\'.)l)('i ili'czeiiiher hó 5én. Elnök: Dr. Koch Antal. 



Elnök az ülést megnyitva, néhány meleg szóval megemlékezik Herepei 

 Károly nagyenyedi nyűg. főgimnáziumi tanár elhunytáról. 



Előadások: 



1. Koch Antal megjegyzésekkel kisérve ismerteti ifj. Aradi Viktor 

 'c A budai h e g y s é g m á s o d k o r i k é p z ő d m é n y e i 1) czímű tanulmányát 

 és az alapul szolgáló gyíijteményt is, melyeket Aradi beküldött volt. Eészletes 

 kidolgozása ez annak az előleges jelentésnek, mely szerzőtől a oFöldt. Közl.» 

 múlt évfolyamában megjelent. 



