432 TÁRSULATI ÜGYEK. 



A felhasznált irodalom felsorolása után szerző a budai dolomit strati- 

 gi'aphiai és palíeontologiai viszonyait új szempontokból tárgyalja. A gyrupo- 

 rellás dolomitot (Csíki begyek) például a fodolomit alsó és sekély tengeri 

 szintjének tartja, míg a Hzt. Jánoshegy és Hárshegy tetóit elfoglaló, állítólag 

 gyroporellás mészköveket mély tengeri facicsének tekinti, melyek szerinte nem 

 a rhDetiemeletbe tartoznának. Az uralkodó incgdldiíiis- és «f)i((í(i'(i/i.s-ix-marad- 

 ványok után Aradi továbbá fölvesz a dolomitban még két magasabb szíutájt, 

 hova a bold. dr. Hufm.vnn K. által leírt lipótmezöi kövületeket is besorozza. 

 Meg kell azonban jegyezni, hogy az Aium által a Kisgellérthegy kőbányájában 

 gyűjtött puhatestű maradványok • — a mogalodusokat kivéve —- olyan gyarlók, 

 hogy azoknak meghatározása nem megbízható. A dolomit legfelső szintjének 

 tekintendők a szarukőgumókkal telt padok, melyek a legtöbb ponton az erosio 

 hatásának áldozatai lettek. 



A rhaatiemeletű megalodusmészkő Abadi szerint bu.lai hegységnek csak 

 északnyugati részére szorítkoznék. Az általa már a múlt évben kimutatott 

 alsó- és felső liás meg dogger előfordulásokra nézve újabb adatot nem sorol 

 fel. A farkasvölgyi Ördögorma alsó liás és dogger támogatására szolgáló, most 

 beküldött kövületek meghatározása, gyarló voltukra tekintettel, kétségesnek 

 látszik. A Szépvölgy mészkőrögjében talált ammonitek elég jók, de a kövesítő 

 mészkő jóval sötétebb, és szürke, mint a bemutató által ottan gyűjtött vilá- 

 gosabb, sárgásbarna meddő mészkövek. 



A tektonikai viszonyok tárgyalása nem elég átlátszó. Az ismeretes rö- 

 gökre való töréseken kívül Aradi a jurarögöknek dolomit közé szorulását a 

 törésen kívül áttolásból magyarázza, melynek egyúttal az ismeretes szarukö- 

 brecciák keletkezését is tulajdonítja. 



Végre az összefoglalásban a budai hegység kialakulási történetét vázolva, 

 azt igyekszik bizonyítani, hogy másodkon képződményei annak északnyugati 

 és délkeleti részében kétfóleképen vannak kifejlődve, üttan inkább mélyebb 

 tengerre, itt pedig sekélyebb vízre utaló rétegek volnának. 



Általában véve ezen tanulmányban a budavidéki másodkori üledékekre 

 vonatkozólag több új eszme és vélemény van fölvetve, melyek azonban még 

 bővebb bizonyításra szorulnak. Előadó főleg azért tartotta szükségesnek Aradi 

 tanulmányát bemutatni, hogy az érdeklődő magyar geológusok figyelmét a föl- 

 vetett kérdésekre fölhívja. 



LőBENTHEY Imre. Megjegyzi, hogy a beküldött anyag rendezetlen volta, 

 valamint az, hogy olvan kőbéí-lenyomatok is vannak, melyekről a szövegben 

 nincs szó, felületességre mutatnak. Az a tény. hogy vannak teljesen meg- 

 határozhatatlan nyomok, melyek mint a triász egyik másik jellemző kövületei 

 vannak meghatározva, azt a látszatot keltik, mintha egy íróasztal mellett ter- 

 mett theoriáuak a beigazolására lennének a bizonyítékok - bizonyos szug- 

 gesztió hatása alatt -- összeszedve és kellő bizonyíték híján a keretekbe be- 

 erőltetve. Felszólaló nem látja a munkában mondott új dolgokat kellőleg 

 beigazolva, azért ajánlja, hogy — ha a Közlönyben jelennék meg — csakis 

 kellőleg átdolgozva kivonatosan adja ki a Társaság. Nem látja a dolomitnak — 

 ARADi-tól felállított — 3 szintjét tektouikailag s stratigraphiailag megindokolva, 

 a mennyiben a gyroporellás dolomitot inkább parti faciesnek tartja, mint 

 külön szintnek. A szépvölgyi ammonitos liász rögre vonatkozólag ajánlja, hogy 

 egy geológusokból alakuló társaság tekintse meg és robbantásokkal iparkodjék 

 abból gyűjteni s így e vitás kérdést tisztázni. Ezt annyival inkább fontosnak 

 tartja, a mennyiben e rögnek helyére nézve eltérők a nézetek, holott az elnök 

 és felszólaló AiiADi-val együtt volt a helyszínén s így jól ismerik és rögzíthetik 

 e vitás pontot. 



■2. KöVESLiGETHY Radó a modem seismologiáról értekezett. 



■i. Liffa Aühél: «A Kazanesd vidéki pyrit kristálytani 

 ismertetése* czímű értekezésében, a Csungány és Almáséiról eredő s a 



