AURIVII.LIUS: SVEXSK INSEKTFAUNA. 1 3: i; 



Hanar. 



A. öfverkäkarnas tuggkant skarp men utan tänder, endast i käkens spets 

 en tand (fig. 112 c). 



a. Pannränna t\-dlig. 



1. Vingar vattenklara. ögon ej eller föga håriga. 2. L. niger. 



2. Framvingar vid roten starkt rökiga. ögon starkt håriga. 



3. L. carnioUcus. 

 'p. Pannränna otydlig. Vingar oftast rökiga vid roten. 4. L. flavus. 



B. öfverkäkarnas tuggkant med 4 — 5 tänder. Pannränna tydlig. Vingar 

 i inre hälften rökiga. 5. L. timbratns. 



1. L. fiiliginosîis Latk. Hufvud baktill utskuret, hjärt- 

 formigt. Vingar i inre hälften rökiga. 4 — 8 mm. — Sk. — 

 Medelp.; ej allm. 



Denna egendomliga myra har en stark, ej obehaglig lukt; den byg- 

 ger sina bon af söndertuggad trämassa inuti ihåliga trädstammar; de syn- 

 nerligen prydliga boen bestå af talrika små kammare och äro mörkbruna 

 till färgen. Ehuru dessa bon kunna alldeles utfylla håligheten i trädet, 

 äro de åtminstone till största delen ej, såsom hästmyrans bon, uppkomna 

 därigenom att träet urhålkats af myran med kvarlämnande af orörda mel- 

 lanväggar, utan boet och dess mellanväggar äro till största delen uppmu- 

 rade af en pappersliknande trämassa. Enligt Lagerheims undersökningar 

 växer i dessa väggar en svamp, Cladotrichum myrmecophilutn, som utan 

 tvifvel tjänar myran till näring. Denna myrart är således svampodlande. 



2. L. niger L. Antennskaftet och skenbenen med (huf- 

 vudformen) eller utan (var. aliaius) spärrhär. 2,5 — 10 mm. 

 — Sk.— Medelp.; a. 



Har vanligen sitt bo under stenar, men kan bygga detsamma nästan 

 hvar som helst. 



3. L. camiolicus Mayr. Kroppens färg såsom hos föl- 

 jande art, med hvilken den lätt kan förväxlas. ^ 3,2 — 3,8; 



? 3,8—4; a. 3—3,6 mm. — Gottl; s. 



Denna förut endast ett par gånger i mellersta Europa anträffade art 

 upptäcktes sommaren 1907 på Gottland af jur. stud. Oscar Pettersson. 



4. L. flavus De Geer. 2 — 9 mm. — Sk. — Medelp.; a. 



Bygger under stenar eller i tuf vor; håller bladlöss och sköldlöss så- 

 som husdjur och går ej ut på ströftåg för att skaffa sig föda. 



Hos denna och föregående art lefver äfven den lilla besynnerliga 

 skalbaggen Claviger lestaceus af Pselaphidernas familj. 



