WILLIAM SORENSEN: LARVEN AF HYPODERMA BOVIS. I03 



Lader os et 0jeblik ponere, at det virkeligt var Larver af 

 H. bovis: Saadanne kunne uden kjendelig Fejl anslaaes til 

 at vaere knap i Mm. lange. Miss Ormerod siger nu ganske 

 vist ikke, hvor store hendes Larver vare. Men er det tœnke- 

 ligt, at noget Menneske, end sige da en Entomolog, vilde 

 betegne et Dyr paa i Mm. s Lsengde som »netop stor nok 

 til at sees med det blötte 0je».f' Tilmed naar den var blod- 

 röd.^ Det förekommer mig, at den, der kan antage, at Miss 

 Ormerods^ Udtalelse kan gjaelde Dyr af den Störrelse, maa 

 ansee hende for en meget unöjagtig lagttager. Og sœrligt 

 förekommer det mig, at Professor Lampa maatte gjöre dette, 

 siden hans Fig. 3, som siges at forestille en »nyutkläckt larv» 

 af H. bovis, efter den ved Siden af Figuren staaende Laengde- 

 angivelse, er 2 V2 Mm. lang. — Men dernaest: er det virke- 

 ligt muligt at antage, at der sel v i Herefordshires mildere 

 Klima kan existere nysudklaekkede Braemselarver i Begyn- 

 deisen af November.^ Dette Spörgsmaal har Miss OrmerOD 

 simpelthen slet ikke ta^nkt paa. 



Fra Brauer's tidligere omtalte Forsög med den spœde 

 Larve af Oestromyia satyrus Br. vide vi, at Braemselarver 

 kunne bore sig ind i et Vœrtdyrs Hud, naar dette tillader 

 det. Det er derfor ikke uberettiget at antage, at en Hypo- 

 dermlarve ogsaa kan gjöre det i saa Tilfaelde. Og at en 

 Hypodermlarve, som findes udenpaa et Dyrs Hud, vil gjöre 

 Forsög derpaa, förekommer mig kun naturligt. Men om den 

 kan gjöre det mod Vaertdyrets Villie, bliver et andet Spörgs- 

 maal. Og om den isaafald kan trives under Huden som 

 spsed Larve, bliver igjen et tredie Spörgsmaal. Og herom 

 vide vi ikke det mindste. Men selv om der engang i Tiden 

 skulde blive paaviist Tilfaelde af, at den spaede Larve af 

 Hypodciina botns har boret sig ind igjennem Huden, vilde 

 det til den Tid vaere ligesaa misvisende at sige, at Larven 

 gjör dette, som det vilde vaere at sige, at dens Vaertdyr ere: 

 Mennesket og Hesten. 



Naesten 200 Aar har det taget at naae saavidt som vi 

 nu ere med Kjendskaben til Oksebraemsens Leveviis. Men 

 der er endnu adskillige Spörgsmaal tilbage, som det har 



Ormerod, E. A.: The Warble Fly. London 1894, p. 



