WILLIAM SÖRENSF.N: LARVEN AF HVPODERMA BOVIS. II3 



Br^emserne maatte foraarsage Kva^get Smerte under ^glaeg- 

 ningen, siden Okserne flygtede for dem. Thi Valllsneri 

 blev födt II Aar efter Cartesius's Död^ Men en saa seen 

 Forfatter som Brauer »tilstod» jo, at han tvivlede om, at 

 det var Braemserne, som Kvseget bissede for: fra LiNNÉ's, 

 Clark's og sine egne lagttagelser vidste han jo. at selve 

 Imago ikke tilföjer Kva;get Smerte. At Kvreget ved Blugt 

 sögte at befrie sig for Brœmsernes /Egla^gning, vilde ganske 

 vist vsere meget förnuftigt, naar der sees hen til de store 

 Lidelser, det eliers bliver hjemsögt af. Men Kva;get og 

 Fornuft! Kvœget, om hvem Sallust saa smukt skriver: 

 »pecora, qua^ natura prona atque ventri obedentia finxit», 

 skulde have naaet til den Indsigt, at Braemsernes Besög hos 

 det alligevel foraarsager dets Lidelser, medens Homo sapiens 

 crectns tiltrods for sin store Tankekraft ikke var naaet til en 

 tilsvarende Indsigt i dette Spörgsmaal, hvor han dog havde 

 hävt grundige videnskabelige Undersögelser at stötte sig til. 

 Vilde en saadan Antagelse, som to af mine Venner have 

 sagt mig, ikke vfere at ansee Köerne for klogere end Men- 

 nesket? Hvorledes man nu end vilde besvare dette Spörgs- 

 maal, saa er det dog nu sikkert, at Kvseget har hävt denne 

 Indsigt flere tusinde Aar för Mennesket. Thi da HoMER be- 

 sang Odysseus's Hjemkomst, vidste Kvseget allerede Besked 

 dermed^. 



Paa hviken Maade har da Kva^get indseet dette.? Dette 

 Spörgsmaal er ikke vanskeligt at besvare. I den sidste Men- 

 neslcealder have Spurvene [Passer domcsticiis L.) her i Kjö- 

 benhavn og de nœrmest liggende Byer i stedse stigende 

 Hyppighed ved Foraarstide revet Basten af Lindetrœernes 

 ( Tilia) tynde Grene^ for at bruge den til deres Reder. De 



^ Det er meget muligt, at man af Vallisneri's Skrifter kan see, om 

 han er paavirket af Cartesius. Jeg, som kun med den störste Vanskelig- 

 hed lœser Italiensk, har maattet renoncere derpaa 



- Ogsaa i en anden Henseende har Kvœget tidligere end Mennesket 

 gjort en lagttagelse af Braemserne, nemlig at disse kun faerdes i fuldt Sol- 

 skin. Ogsaa her er det let at skjönne, paa hvilken Maade Kvœget gjorde 

 denne lagttagelse : naar de — fra Begyndeisen af vel tilfaeldigt, men nu 

 med velberaad Hu — tyede ind iStaldens eller Traeernes Skygge, slap de med 

 det samme for Braemsens Forfölgelse. 



^ I den Omstaendighed at Spurvene ikke gjöre dette ved ialtfald de 

 lave Trœer i vore Alléer, men kun i Ha\-er og Gaarde, hvor der ikke faerdes 



Eiitoniol. Tidskr. Arg. 2c. H. 2 — j (içoSj. 8 



