114 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT IQoS. 



have saaledes gjort den sainme lagttagelse som Mennesket, 

 at Linden blandt vore Tracer har den bedste Bast. Vel sandt, 

 at Spurvene have gjort denne lagttagelse langt senere end 

 Mennesket; men der har heller ikke vaeret Grund for dem 

 til at see sig om efter andet Materiale end Straa forend den 

 stigende Reenligholdelse af Gaderne berovede dem deres 

 saedvanlige Redemateriale. Men om de have .naaet denne 

 Indsigt för eller senere end Mennesket, er i og for sig lige- 

 gyldigt; thi de maae have naaet den paa samme Maade som 

 vi: ved lagttagelse og ved at prove sig frem. 



At selv store Pattedyr ere istand til at skjelne mellem 

 forskjellige Insecter, er sikkert. I Sydamerika har jeg saale- 

 des iagttaget, at Heste (Muldyr) meget vel skjelnede mellem 

 Finer og Gravehvepser (Bembex), som gjorde Jagt paa de 

 for Hestene besvasrlige Fluer^ 



Sin Indsigt om Brœmserne er Kvœget naaet til paa sam- 

 me Maade som Mennesket vilde have gjort, om han havde 

 vœret i dets Sted: gjennem Induction, den samme Form af 

 Logiken, som vi benytte for NaturfEenomenerne: Naar de 

 Lidelser, som Koen masrker i sit Legerne, uvaîgerligt be- 

 gynde faa Dage efter en bestemt Flues Besög hos den, og 

 naar disse Lidelser aldrig indtra^ffe uden et saadant foregaa- 

 ende Besög, saa maa Fluens Besög vaere Aarsagen og Lidel- 

 serne Virkningen. 



Jeg kan t?enke mig den Mulighed, at En eller Anden 

 som Indvending vilde forekaste mig det Spörgsmaal, om det 

 da ikke vilde vœre ligesaa rimeligt at antage, at Kvseget og- 

 saa har indseet, at det kun faaer de omtalte Lidelser, naar 

 det slikker sig efter et Besög af en Braemse. For det För- 

 ste maa jeg hertil svare, at herom foreligger der Intet. Jeg 

 vilde doe ikke ansee en saadan Antaselse for urimelio'. Men 



ret mange Mennesker, seer jeg et Vidnesbyrd om, at de ere paa det Rene 

 med, at denne deres Virksomhed ikke vilde vaere vel seet. Endnu er det 

 ogsaa de fœrreste Mennesker her i Byen, som vide, at Spurvene flaae Lin- 

 degrenene. 



^ See »Tidskrift for populaire Fremstillinger af Naturv-idenskaberne», 

 KJöbenhavn 1883, p. 214 — -215. At vore Hunde ikke kjendte Forskjel paa 

 Bembex og Fhierne, har jeg tidligere opfattet som et Vidnesbyrd om, at 

 Hesten i lagttagelsevne er Hunden overlegen. Grunden er dog maaskee 

 snarere den, at vore Hunde ikke i Generationer havde levet i den frie 

 Natur. 



