tullgren: svensk insektfauna 13:4. 211 



bakändan kägelformigt utdragen. Ben stiftlika. L. omkr. 

 20 mm. Förpuppas i en hvitaktig elliptisk kokong i marken. 



Larven lefver på glattbladiga pilarter. 



2. A. enodis L. — Kroppen metalliskt mörkblå, ben och 

 antenner svarta. Vingarna i allmänhet mörkare än hos andra 

 arter. L. 8 — 9 mm. — Sk. — Lppl. 



Larven grön med svarta vårtfläckar och andrörsmynnin- 

 gar. L. 17 mm. 



Lefver på rosor. Antagligen tvänne generationer årligen. 



3. A. coendcsccns Geoffr. Mindre art, till färgen mörkt 

 kornblå med svarta antenner och ben. L. 6 — 7 mm. — 

 Sk.— Uppl. 



Larven är rödaktig eller gräsgrön med svarta fläckar pä 

 ryggen och orangegula dylika längs sidorna. Talrika svarta 

 vårtor på kroppen. L. 13 mm. 



Lefver på Rosa- och ÄwftMS-arter. 



4. A. fuscipes Fall. — Kornblå med mörkbruna antenner 

 och ben med undantag af bakre skenbenen. Vingarna nästan 

 klara med en svartbrun fläck under vingmärket. L. 9 — 10 mm. 

 Sk.— Uppl. 



5. A. ciliayis L. — Blåsvart, glänsande. Vingarna all- 

 deles klara. L. c. 8 mm. — • Sk. — Lppl. 



Larven lär enl. en förf. lefva på hallon, enl. en annan på Salix fra- 

 gilis. 



6. A. n st nia t a L. (Fig. 22.) — 

 Kroppen glänsande grönblå. L. 

 8 — 10 mm. Sk. — Lppl. 



Larven har det tionde fotparet 

 väl utveckladt. Glänsande ljusgrön, 

 betäckt med små svarta vårtor. De 

 tre första kroppsringarna bära hvar- ^. , ^ , ^ 



^' ^ Fig. 22. Arge ustulala. 



dera 2 par större bruna tornförsedda ^^ f^^^^ Spännvidd 22 mm. 

 vårtor. Ryggen med tvenne smala 

 hvita längslinier. Sidovecken hvita. L. 17 — 20 mm. 

 Lefver på pil, björk m. fl. löfträd. 



7. A. atrata FÖRST. (= H. segmentavia THOM.S.). — Mörkt 

 blåsvart. Det mörka bandet öfver framvingarnas radialfält hos 

 hanen n. utplånadt. L. 8 — 10 mm. — Sk. — Bl. s. 



