OM RÖNNBÄRSMALEN. 263 



ej må här vid lag kunna tillämpas. Min mening kan det dock 

 ej vara att klandra de gjorda uttalandena, ty de hafva säker- 

 ligen tillkommit i välmening och för allmänhetens upplysning, 

 fast de afvika från mina erfarenheter. Allt vidare polimise- 

 rande härutinnan kommer jag ej att deltaga uti, ty hvad 

 som nu an föres må anses som ett själfförsvar. Nämnda 

 författare medgifver visserligen, att han icke är entomolog, 

 ihvilket dock, enligt mitt begrepp, ej kan göra hans funde- 

 ringar rörande insekter sannolikare. 



Hvad rönnbärsmalens uppträdande i allmänhet äfvensom 

 dess lefnadssätt beträffar synes det mig, som om det vikti- 

 gaste och mesta nu vore utredt, hvarför det ju måste förefalla 

 något underligt, att man får läsa ett påstående sådant som 

 •detta, att »hvad vi hittills veta om rönnbärsmalen, är fasligt 

 litet.» Om författaren användt första person i singularis 

 vore det knappast värdt att med honom byta ord i denna 

 sak, ifall man får döma efter såväl detta som en del af 

 hans andra uttalanden i ämnet. 



Hvad månde väl en opartisk tänka om en sådan härd 

 ■dom, ifall han följt med förhållandena från början och därvid 

 ■erfarit, att vi sedan 1898 genom direkta undersökningar kom- 

 mit till följande resultat: 



1. Att rönnbärsmalen i larvstadiet hufvudsakligen lefver i 

 rönnbär, men i Sverige liksom i Finland, då dessa bär 

 saknas, tillgriper äpplen och någon gång äfven oxelbär, 

 samt i ett enda hittills kändt fall äfven slånbär. 



2. Tiden för fjärilns framkomst pä försommaren samt svärm- 

 ningens ungefärliga längd. 

 Hur och hvar äggen i allmänhet läggas. 



Tiden från äggläggningen till larvernas utkläckning. 



Larvens ungefärliga utvecklingstid. 



Förpuppningen och hur därvid tillgår samt 

 7. Hvar pupporna i allmänhet öfvervintra. 



Kan detta nu kallas »fasligt litet».? 



Må helst den, som erfarit hvilka svårigheter, som kunna 

 ställa sig i vägen vid undersökningar af ifrågavarande art, upp- 

 häfva sig till domare i sådana saker som denna. 



Ett annat ■ inkast är, att man såsom en första förutsättning- 

 borde veta, hur långt fjäriln är i stånd att förflytta sig »för 

 att man skulle vinna nå^ot resultat med de fångstförsök d:r 



