112 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 19OQ. 



varit angripna af pärongallkvalster, delvis i rätt hög grad. 

 Efter besprutningen voro dylika försvunna, och under 

 hela sommaren kunde knappast ett enda af kvalster an- 

 gripet blad upptäckas. 

 E. Den 3 april besprutades vid Adelsnäs en stor mängd 

 äppleträd, som voro rikt belagda med bladloppägg. — Re- 

 sultatet visade sig den 26 maj lika med noll, ty knoppar 

 och bladanlag voro öfverfulla med bladlopplarver. 

 Samtidigt besprutades äfven ett päronspaljéträd angripet 

 af kommasköldlöss. — I november granskades kvistar. Inga 

 lefvande sköldlöss kunde da upptäckas. 



Försöken med svafvelkalkvätska ha som ofvan synes på 

 det hela taget slagit illa ut. Endast mot pärongallkval- 

 stret och kommasköldlössen har medlet visat sig 

 effektivt. Däremot tyckes det, som om svafvelkalkens 

 verkningar på bladloppäggen skulle vara synnerligen mini- 

 mala. Ett förhällande, som ju står i direkt strid med upp- 

 gifter i den amerikanska litteraturen. 



III. Jämförande försök med kejsargrönt 

 och arseniksyrlighet. 



Frågan i hvad mån besprutning med kejsargrönt kan 

 åstadkomma skada på våra fruktträd, har förut varit föremål 

 för våra undersökningar.^ Vi kommo då efter talrika försök 

 till den uppfattningen, att kejsargrönt af fullgod beskaffenhet 

 i allmänhet ej åstadkom någon skada och i alla händelser 

 sällan eller aldrig en skada, som var till verkligt men för 

 trädet. 



Sommaren 1907 konstaterades det på ett par ställen i 

 Stockholmstrakten, att en del träd, däribland Hampus, efter 

 besprutning började visa tecken till sjuklighet. Besprutningen 

 företogs i medio af juli, och några dagar senare började löfven 

 gulna och falla af. Hampusträden stodo fram pä sensomma- 

 ren så godt som alldeles nakna. 



^ Alb. Tullgren och C. G. D.a.hl, Redogörelse för försök med kej- 

 sargrönt och andra insektsdödande medel. — Meddelande trån Kungl. 

 Landtbruksstyrelsen. N:o 123, 1907. 



