miöberg: svensk insektfauna 8: i. 



131 



roten uti en främre (df) och en bakre (db) gren. Den femte 

 kallas subulnarnerven (c) och grenar sig äfvenledes uti tvenne 

 grenar (ef, eb). Bakom dessa fem större nerver finnas bak- 

 till ytterligare några längsnerver, hvilka vanligtvis sluta ogre- 

 nade vid vingens bakkant. Rummet mellan costalnerven och 

 subcostalnerven kallas costalfältet (a^) och är utom hos släk- 

 tena Panorpa och Conioptcryx genomdraget af mindre, vid 

 costalnerven ofta grenade tvärnerver. Den närmast vingroten 

 belägna tvärnerveu är hos vissa släkten (Drepanepteiyx, He- 

 mcrobius) bågformig och löper till vingroten, så att här ett 



a. Ctv • ; ■■ 



ä 



Fig. I. Framvinge af Hemerobius hiiinttli. a costalnerv; b subcostalnerv; 



c radialnerv ;i, 2, 3 subradialgrenar; d ulnarnerv; df främre, db bakre grenen: 



'■subulnarnerven, ef främre, eb bakre grenen; ai costalfält; aitni dess första 



tvärnerv; bi subcostalfält, ci, 2, ;i radialfält; di ulnarfält; 



ei, 2 subulnarfält ; tp trappstegsnerv. 



ovalt fält uppkommer. Ofta finnes utemot vingspetsen, stö- 

 tande intill costalnerven, ett mörkare ställe, vingmärket iptero- 

 stigma pt). 



Rummet mellan subcostal- och radialnerven kallas subcos- 

 talfältet (b^), mellan radial- och ulnarnerven radialfälten (c\ ■, ^) 

 och mellan ulnar- och subulnarnerven ulnarfältet (d^), hvilket 

 senare ofta genom tvärnerver är deladt i flera fält, af hvilka 

 det tredje inifrån räknadt lämnar goda karaktärer för släktena 

 Chrysopa och NotocJuysa. Mellan subulnargrenarna ligga sub- 

 ulnarfälten (e\ ^), af hvilka det andra stundom är öppet (vissa 

 Hci)icrohiits-2i rter\ 



