230 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT IQOQ, 



Angripen säd bör fortast möjligt förmälas, men ett litet 

 parti kvarlämnas, hvari äggen kunna läggas, hvarefter detta 

 tillika med larver males för kreaturen i juni och augusti eller 

 början af september. 



Larverna kunna äfven dödas, om säden lägges i täta 

 rum med lock eller annan betäckning, och ett platt kärl med 

 kolsvafla sättes ofvanpå densamma, under betäckningen. 

 Efter ett par dagar aftages denna, och säden luftas och har- 

 pas. Kolsvaflan är dock explosiv och eldfarlig, hvarför den 

 bör användas med stor varsamhet och endast i nödfall. 



Krusbärsstekeln (Nematiis rihcsii Sc). I närheten af 

 Stehag försökte herr AxEL Pehrsson enligt en trädgårds- 

 mästares råd att lägga hästgödsel under buskarne, men detta 

 medförde naturligtvis ingen verkan, ej heller behandling med 

 karbolvatten. 



Larverna förekommo och gjorde skada i södra Halland 

 (N. A. Lindblad). Voro äfven allmänna på Gottland och 

 kalåto buskarna, om besprutning med kejsargrönt underläts 

 (E. Nilsson). Detta medel synes vara det säkraste af alla, 

 men bör användas i lid, så att giftet före bärens användning 

 må hinna bortspolas af regn. För säkerhets skull kan man 

 skölja de afplockade bären i vatten och upprepa detta tills 

 sköljvattnet blir alldeles klart, då ej ringaste fara torde före- 

 ligga för användandet af dem. 



Fruktbladstekeln (Eviocampa adiDJibrata Klug.). Lar- 

 verna uppträdde i södra delen af Kalmar län som vanligt på 

 bladen af päron- och körsbärsträd. Man använde följande 

 utrotningsmedel, i) Trädens stoftning med finsiktad, nysläckt 

 kalk. 2) Besprutning med i'/o gm kejsargrönt och kalk pr 

 liter vatten, samt 3) besprutning med en blandning af tobaks- 

 vatten och såpa. Hvart och ett af dessa medel visade sig 

 ganska verksamt, men de tillgrepos här väl sent (AuG. ERICS- 

 SON, Kalmar). 



Pilsågstekeln (Nci)iatus Salicis L.). Genom direktör 

 Axel Pihl erhölls prof på larver, som i tusental angripit 

 och kalätit en större hvitpil (Salix alba) å inre gården till 



