19 



• 



Od biljaka sa Golog Vrha bilježimo: Carex Leersii, 

 Thymus Kerneri, Adenostyles australis, Tulipa Grisebachiana 

 ali već u plodu, Physospernum verticillatum, Orobanche gracilis ,. 

 Senecio Fuchsii, Inula hirta, Sorbus austriaca, Ornithogalum 

 tenuifolium, Arabis Scopoliana, Hieracium cymosum ssp. gnapha- 

 lophorum, Festuca pungens, Koeleria eriostachya, Anthyllis al- 

 pestris, Stachys subcrenata var. augustifolia i velebitica, Saxi- 

 fraga Malyi, Rosa gentilis, Knautia intermedia var. velebitica 

 i mnoge druge. 



Izmedju Golog i Stružnog Vrha spominjemo 

 samo : Senecio Doronicum, Adenostyles alliariae, Asplenium 

 viride var. inciso-crenata, Poa hybrida, Geranium phaeum, 

 Asarum europaeum, Cerastium ciliatum, Rubus hirtus, Globu- 

 laria bellidifolia, Gnaphalium silvaticum, Hypochaeris illyrica, 

 Cynoglossum v^elebiticum, Hypericum hirsutum, Asperula odo- 

 rata, Helianthemum balcanicum, Primula Kitaibeliana, Inula 

 ensifolia, Centaurea bracteata, Oxytropis dinarica, Athamantha 

 Haynaldi, Arctostaphylos officinalis. 



Ispod Stružnog Vrha na Marasovim Strugama imade 

 vrelo koje dne 21. srpnja 1909. potražismo. U 5 sati i 25 časova 

 u jutro imadjaše zrak u hladu 13° Cels., voda u hladu 9 Cels. 



Ovo vrelo izvire iz pećine, ne presuši nikada i sadrži dobru 

 pitku vodu. 



Oko 6 sati u jutro spustismo se u dolinu te stupasmo zatim 

 preko Piskovite Kosice, Sari ć^a, P 1 a n ć i c e prama 

 ŠarićaDuplj u. Odavle pođosmo napokon i na C r n i Vrh, 

 na karti bez imena i bez oznake visine, ležeći na sjevero istočnoj 

 strani P a n o s a. Tu smo za malog odmora ubrali medju inima : 

 Carduus encheleus var. velebiticus, Hieracium Waldsteinii, 

 Bromus erectus var. glaber, Silene nutans i livida, Inula oculus 

 Christi, Cerinthe alpina var. velebitica, Campanula Scheuchzeri, 

 Verbascum pulverulentum, Cynoglossum velebiticum, Senecio 

 rupestris, Sedum ochroleucum, Carex leporina, Arabis croatica, 

 Ribes palhdigemmum, Satureia acinos itd. 



Ove smo biline našli ponajvećma na jednoj maloj kame- 

 nitoj čistini blizu vrha, jer je Crni Vrh inače takodjer 

 obrasao bukovom šumom i bit će niži od P a n o s a po prilici 

 za 100 — 150 metara. Zatim se spuštasmo nizbrdlice uzevši pra- 



