25 



svrha, jer se danas već nebi nitko više ni našao, da bez dalnjega 

 interesa samo konstatira i nabraja životinje. 



Kako mi je dakle u prvom redu lebdila pred očima ova 

 namjera, i kako je poznavanje naše cjelokupne faune još uviek 

 u velikom zaostatku, nisam po tome imao ni svrhu da podam 

 baš cjelokupan popis svega onoga, što je do sada poznato; meni 

 je bilo više do biologijskih momenata. Po tome neka se dakle 

 ni ova moja radnja ne uzima za kakovu monografiju naših 

 sladkih voda. Uz to kako je ista već prije više godina napisana, 

 molim za blagohotni obzir, ako bi se u njoj našlo i u biologij- 

 skom pogledu štogod možda zastarjeloga. 



Sa ovom dakle molbom, da se sve spomenute okolnosti 

 blagohotno uvaže, iznašam evo ovaj rek' bi pokus ,, Biologijske 

 klasifikacije i faune naših sladkih voda" post tot discrimina 

 rerum ipak na javu. 



U Zagrebu dne 12. lipnja g. 1911. 



Fauna naših sladkih voda. 



Sladke vode dijelim sa stanovišta hydro-biologije u četiri 

 skupine : 



1. Jezera. 



2. Ribnjaci i mlake iliti manje 1 najmanje stajaće vode. 



3. Rieke. 



4. Gorski potoci. 



Pošto ću karakteristiku pojedinih skupina iztaknuti tamo, 

 gdje će biti govora o svakoj napose, prelazim umah na 

 razmatranje samih ovih skupina. 



1. Fauna jezera. 



Za biologa je jezero oveće spremište sladke \'ode, kojega 

 fauna i flora sačinjava za sebe jednu cjelinu, jednu bioložku 

 zajednicu. Ako i nije jezero od ostalog svieta posve izlučeno, 

 jer dobiva s jedne ili s više strana pritok vode, s druge strane 

 opet ista po prilici količina vode jednako iz njega izlazi, nadalje 

 mu stoji površina sa pokrivaj ućim ju zrakom pogledom na 

 plinove u zamjeni, a kiše i vjetrovi, pak i neki organizmi kao 

 n. pr. ptice mu neke' substancije sa kopna donose, djelomice 



