26 



i odnose — ipak je to sviet za sebe, neki mikrokosmos, u kojem 

 su se razvile ne samo stanovite životinje i biline, nego se je 

 i neka ravnoteža izmedju njih tečajem vjekova ustalila. 



Sav ukupni životinjski sviet, koji živi u jednom jezeru, 

 dobiva svoju hranu u zadnjoj liniji od bilina, koje u istoj onoj 

 vodi živu i opet svoju hranu prima iz dotične vode, t. j. od an- 

 organskih substancija, koje se u vodi nalaze i organskih substan- 

 cija, koje stoje momentano bilinama na razpolaganje, a da su 

 prije nebrojeno puta prošle kroz tjelesa bivših bilina i životinja. 



U prvom redu potiče ugljična kiselina, koju biline iz vode 

 primaju od životinja, koje ju za svoga života jednako produ- 

 ciraju i u svoj medium izpuštaju. Ugljičnu kiselinu reduciraju 

 biline pomoću chlorophvlla i pod uplivom svjetla, te ju pre- 

 tvaraju u takove tvari, koje mogu životinje asimilirati. Biline 

 se dakle hrane hranom, koja je raztopljena u okolišnom mediju 

 — vodi, a potiče od animalnog života ; životinje nasuprot troše 

 tvari, koje su se u bilinskim tkanima stvorile. 



Ako i jesu jezera u geoložkom pogledu na j mlad je a i krat- 

 kotrajne tvorine, ipak ona u bioložkom pogledu predstavljaju 

 ograničene prostore, u kojima je potrebna bilanci ja izmedju 

 životinja i vegetabilija ne samo već davno postignuta, nego 

 se i jednako uzdržaje. Nijednog carstva ne smije a i ne može 

 trajno biti više ili manje, nego to interesi onoga drugoga izis- 

 kuju. Razmjer se u neku ruku automaski izpostavlja. 



Prilike pako bioložke u jednom povećem jezeru (samo takova 

 imamo ovdje pred očima) proizvadjaju, da nisu ni sve biline, 

 ni sve životinje jednako po jezeru razmještene, nego sačinja- 

 vaju neke udruge, koje su na stanovite dielove jezera ograni- 

 čene. Po tome možemo, obzirom na organski sviet, u jezeru raz- 

 likovati tri predjela iliti regije : obalnu, onu dubljine i treću 

 regiju, koja obuhvaća svukoliku ostalu slobodnu vodu. 



I. Obalna zajednica životinja i bilina iliti 

 litoralna biocoenosa 



Nalazi se u predielu, koji se stere duž obale okolo na okolo 

 čitavoga jezera, od samoga ruba obale u dubinu od kojih 5 

 do 25 m. već prema veličini jezera. Cim je jezero veće, u tim 

 veću dubljinu siže litoralna regija. 



