31 



druge strane mogu se opet i svojemu plienu najlaglje neo- 

 paženi približiti. 



Vanredno je zanimivo, kako su se pelagični organizmi na 

 svoj život u slobodnoj vodi još napose izvrstno adaptirali. Da 

 ne moraju baš neprekidno plivati — a pošto im je tielo od vode 

 specifično ipak teže, te bi tako za zastoja tonuli — zadobiše 

 svakojake uredbe za povećanje površine, dotično umanjenje 

 specifične težine. Ta vriedi osobito za biljke, koje se aktivno ni 

 ne giblju. 



Maleni jedan Rhizopod : Arcella vulgaris, koja doduše živi 

 i u svakoj mlaki i koja neima nikakovih organa za plivanje 

 ipak ima sposobnost, da se digne do površine vode. Evo kako : 

 Ona jednostavno producira u svojem tielu plinoviti mjehurić, 

 taj ju učini toliko lagljom, da poleti do površine. Od Peridinea 

 imade n. pr. Ceratium dugačke tanke rožčiće, koji podavaju tielu, 

 uz maleni volumen, veliku površinu. Drugi opet Peridinei imadu 

 sprieda zašiljeno tielo, tako da uz maleni napor kod plivanja, 

 neke vrsti vrtenja, lako režu vodu. Gymnodinium fuscum i 

 Glenodinium acutum. Kod Dinobryona je vanredno nježno 

 tielo utaknuto u tanki ovojak, koji izgleda kao tuljac. Pojedini 

 organizmi, sastojeći se od kolonija zadobivaju time \'eliku 

 površinu, te su malo samo teži od vode. Ovaj se višak podpuno 

 izjednačuje titranjem konaca (flagella). Heliozoa imadu vrlo 

 tanke iglice i mnogobrojne tanke končaste pseudopodije. čime se 

 površina tijela vanredno povećava i tako lebdenje omogućuje. 

 Od Rotatoria se je u Asplanchne tielo nadulo u veliku vreću, 

 u kojoj organi gotovo izčezavaju. Pedalion ima dugačke nastavke 

 sa perastim dlakama ; prometnuo se je gotovo u sićušnu Daph- 

 niju. Kod Daphnida su antene sa perastim dlakama providjene. 

 Osim toga se kod mnogih vrsti n. pr. genusa : Daphnia produljuje 

 ljuštura u dugački šiljak, ili se kod drugih opet glava u kacigu 

 raširuje. \J Leptodore]^ tielo vrlo nježno, a antene su mnogo- 

 brojnim perastim dlakama obraštene, samo da im bude povr- 

 šina što veća. Bythotrephes pak imade straga produljenu bodlju 

 mnogoputa dulju od tiela. I Copepoda imadu sa dlakama obrasle 

 antene (ticala), osim toga imadu na repu — furca — čitavi 

 red produljenih i perastih dlaka. U tielu pak dolaze često velike 

 uljene kapljice. Nu tko bi sve samo nabrojio, koji imadu ovu 



