32 



ili onu uredbu, koja je nastala uslied adaptacije na pelagični 

 život. 



A pogotovo biljke treba da imadu posebne aparate, koji 

 ih u vodi lebdeć drže. Pelagične forme iz grupe G3'anophycea 

 produciraju često mjehuriće od plina, koji ih čine specifično 

 lagljima od vode, te ih tako tjeraju na površinu. Takove zračne 

 vacuole konstatirane su kod Clathrocystis. Microcystis, Meris- 

 mopedia, Anaboena, i Gloitrichia. Diatomeje često na nekim 

 mjestima čitave prevlake na dnu sačinjavaju. Za toplog \Temena 

 stvaraju se pod tim pokrovima plinovi, koji konačno čitavi 

 pokrov ili pojedine krpe od njega u vis dižu. Tada vidje vamo 

 poput šake široke i još veće mrke krpe na površini, a sastoje 

 se od Diatomea, a ovima su primješane još i neke druge Alge 

 i nešto pieska. Osim plinova pripomažu i oblici lebdenju. Cla- 

 throcystis i Microcystis stvaraju plosnate kolonije, koje kao 

 u obće ploče ne će da tako lako potonu. Palmellaceama pri- 

 padajući genus Pediastrum je pločast. Od Desmidiacea, koje 

 inače sve na dnu živu, samo je vrst Staurastritm gracile pelagična, 

 ali zato i ima tri dugačka nastavka, od kojih se svaki još prema 

 gore i prema dolje produljuju i t. d. i t. d. 



Porieklo stanovnika jezera. 



Kada i koje su se životinje u stanovitom jezeru razvile, 

 ili od drugud doselile, to zavisi od prilika, ud kojih zavisi i razvoj 

 i naseljenje životinja kopnenih u obće. Prema danas \-ladajućem 

 shvaćanju razvile su se prve životinje u obće u vodi, i to po 

 svoj prilici u moru. Bili su to vjerojatno najniži organizmi, 

 koji su stajali na pragu životinjstva i bilinstva, i nisu još ni 

 pokazivali karaktere, po kojima bi pripadali ili jednomu ili 

 drugomu carstvu. Bijahu to dakle neutralni Protisti. Razan 

 način hranitbe skoro ih je razciepao u danas postojeća dva 

 carstva, i akcentuirao se je već kod najnižih jednostaničnih 

 stvorova. Po teoriji descendencije si predstavljamo, da su se 

 iz ovih najnižih forama, u borbi za obstanak, naravnom se- 

 lekcijom, pomalo razx'ijale sve mnogobrojnije i razno vrstni je 

 forme, kao kod bihna, tako i kod životinja. Skup jednakih 

 individua, koje subsumirano pod pojmom , .vrsti" razvio se 

 je prvobitno za svaku vrst, ushed odredjenih prilika, na jednom 



