64 



Farn. Gobiidae. 

 Gobius marmoratus, Pallas, 



Farn. Cottidae. 

 Cottus gohbio, L. Pes, Balavac (Kaulkopf, Gobio). Cottus 

 gohhio, var. ferugineus, Heckel. 



Fajii. Percidae. 



Perca jluviatiUs, L. Grgeč, Okim, Ostriž (Flussbarsch, 

 Persega). 



Lucioperca sandra, Cuv. Smudj, Zuban (Schiel, Fogosch, 

 Zander, Lucioperca sandra). Lucioperca volgensis. Pallas, Smudj, 

 Kamenjak, Šarac ruski. 



Acerina cernua, L. Bieli Grgeč (Kaulbarsch, Acerina). Ace- 

 rina Schraetzer, Cuv, Srac (Schraetzer). 



Aspro vulgaris, Cuv. Kočić, Mali Vretenac (Streber, Asprone). 

 Aspro Zingel, Cuv. Veliki Vretenac (Zingel). — Ukupno 80. 



Porieklo, putovi i načini razprostranjenja, koji vricde za 

 europejske sladkovodne Ribe u obće, vriede dakako u glavnom 

 i za naše. I kod nas dominiraju Cyprinidi, koji sačinjavaju 

 danas jednu trećinu svih sladkovodnih Riba u obće. Druge fa- 

 milije ili su samo sa jednom vrsti (monotyp) zastupane, ili se 

 bar nalaze u izčezavanju. Većina srednjo-europejskih vrsti 

 Cyprinida živi u Kaspičkom i u Crnom moru, dočim ostalim 

 morima manjkaju, biti će dakle, da je tu i njihova pradomo- 

 vina. U prilog toga govori i to, što se Cyprinidi prema zapadnoj 

 Europi gube, isto tako prema Sjeveru ; nekoji su naime samo 

 na Iztok ograničeni. 



Vriedno je spomenuti, da naš teritorij izkazuje i neke 

 endemičke forme, koje se nigdje drugdje više ne nalaze, nego 

 samo kod nas. To su : Leuciscus (Squalius) svallize, Heckel i 

 Kner, u jezerima kod Vrgoraca i u Neretvi, zatim u Krki kod 

 Knina. Leuciscus (Squaliu?) microlepis. Heckel, u Neretvi, 

 kod Vrgoraca i Imotskoga. Leuciscus (Squalius) albus, Bona- 

 parte, u Krki kod Skradina, Leuciscus (Squalius) ukliva, Heckel, 

 u Cetini kod Sinja. Leuciscus (Squahus) Turskyi, Heckel, u 

 Cikoli kod Drniša. (Leuciscus tenellus, Heckel, Livno u Bosni). 

 Leuciscus (Squalius) illyricus, Heckel i Kner, kod Knina, Sinja 

 i u Soči u Istri. Leuciscus (Scardinius) piotizza, Heckel i Kner, 



