m 



torrenticolnih životinja jasno odrazuju. Životinje naime, koje 

 pod ovim osobitim prilikama živu, morale su se istim u mno- 

 gočem prilagoditi. Takovi potoci karakterisirani su u prvom 

 redu sa stalnom nizkom temperaturom vode i energičnijim 

 gibanjem; voda bo u njima nikada ne miruje, već neprekidno 

 struji. 



Prilagodjenja na struju vode- 



a) Dorsoventralna splosrutost. 



Kao što je za ladju, koja je upućena na struju 

 vjetra, potrebno da ga čim više uhvati, te mu u tu 

 svrhu i pruža, sgodnim namještenjem svojih jedra, čim 

 veću površinu, tako će na suprot svako tielo, koje ne će, 

 da ga struja odnese, istoj najprije odoljeti, ako joj pruži : čim 

 manju površinu. U istinu će struja vode životinju, koja jere- 



Sl. 24. 



Physa acuta Drap. 



Narav, velič. Iz Geyera po Lampcrtu. 



cimo okrugla, ili valjkasta, prije odnieti, nego ako je životinja 

 splosnuta, i to od sgora dolje, jer će u tom slučaju struja udariti 

 po britkoj strani tiela. A i posve je jasno, da je baš ovaj oblik 

 najzgodniji. Jer, da je životinja sa strane splosnuta, kao mnoge 

 ribe, rezala bi doduše dobro vodu u smjeru struje, nu kod svakog 

 zakreta, lievo ili desno, upravo bi ju voda uhvatila po široj 

 strani, te bi ju sa strujom dolje odniela. Ovako pak je svejedno,, 

 ide li u smjeru vode, ili okomito na taj smjer, ili ma kako koso, 

 u svakom slučaju zahvaća ju struja ne sa široke, nego uviek 

 samo sa najuže strane. Pri toj promjeni oblika zadržaje evo 

 životinja isti objam, masu i snagu, i samo je poprimila ovaj, 

 pod danim prilikama najzgodniji oblik. 



U istinu pokazuju sve prave torrenticolne životinje više 

 manje ovakav oblik. Osobito je ta splosnutost izražena kod 

 larva nekih Ephemerida, kao kod genusa : Rhitrogena, Iron, 

 Epeorus, Ecdyurus, nešto manje kod Oligoncuria rhenana, 

 Potamanthus luieus i Prosopistoma foliaceum. Splosnute su 

 takodjer Planarije i mnoge Hydrocarinae. Od larva od Diptera 



