7» 



lomice pripadaju riekama i laganije tekućim potocima, djelo- 

 mice pak postaju već torrenticolni, ako im i je prilagodjenje 

 još manjkavo. Kadšto se mogu iz srodnih genusa i vrsti sastaviti 

 prielazni redovi, koji pokazuju postepeno morfoložko prilago- 

 djenje na život u potoku, kako je to Steimann kod Hydracarina 

 kušao pokazati. Možemo sliediti kako se obilježja nastala u 

 stajaćoj vodi, sposobnost plivanja, veslanje i kormilanje, disanje 

 zraka i t. d. postepeno gube, dočim se torrenticolna obilježja, 

 aparati za fiksaciju i retenciju, disanje kroz kožu i t. d. sve više 

 razvijaju. Ne smijemo takodjer, a da ne spomenemo, da se 

 kadšto malo prilagodjene forme vrlo visoko popinju, te u biesno 

 derućim potocima mogu nastaniti, dočim dobro adaptirani 

 kadikad žive i u potocima, koji mirnije teku. 



Sada nastaje pitanje : Zašto se odlučuju životinje stajaćih 

 voda na izseljenje u potoke, gdje su ipak životne prihke, na- 

 ročito što se tiče hrane, u tohkoj mjeri nepovoljnije, nego što 

 su bile u njihovoj prijašnjoj postojbini ? 



Moglo bi se pomišljati, da su tomu isti razlozi, koji još 

 danas potocima kosmopolite dovode : prenapučenost prvobitnih 

 postojbina i uslied konkurencije drugova iste vrsti prouzročeni 

 glad. Nu pored ovakovih prilika moralo bi nam biti omogućeno 

 baš sve torrenticolne životinje izvoditi iz onih, koje živu u 

 jezerima i ribnjacima, a to nije slučaj. 



Zschokke smatra stenothermne (koje ljube trajnu zimu) 

 životinje gorskih potoka, ako uz to još nekim uvjetima udovo- 

 ljavaju, za glacialne životinje, za preostatke ili rehkte iz ledene 

 dobe. Ti uvjeti bi bili, da iste vrsti životinja, koje živu u gorskim 

 potocima, dolaze i u sjevernim krajevima, u dubinama su- 

 balpinskih jezera i u isoHranim mrzlim vodama ravnice. 



Steinmann je podvrgao ovo pitanje potanjem proučanju. 

 On se pita, da li stenothermne životinje gorskih potoka svim 

 ovim uvjetima u istinu udovoljavaju, i da li ih se po tom može 

 za glacialne relikte u istinu smatrati. 



Žahbože su potoci faunistički danas još dosta slabo iztra- 

 ženi, a naročito nam manjkaju p ralelna iztraživanja sjevernih 

 krajeva. Ipak se mogoše već danas ustanoviti neki važni amo 

 zasiecajući odnošaji kod Hydracarina. I tako dolazi Steinmann 



