82 



pasivnom selidbom iz jedne druge pelagične faune, gdje su ta- 

 kovi oblici, koji su već udešeni za pelagičan život, nego da se 

 sad na novo tek stvaraju iz litoralne faune samoga toga jezera, 

 što bi svakako dulje trajalo, pak je i sada već nepotrebno. 



Kao što je dakle evo u jezeru litoralna fauna matica za 

 sve druge, tako je i u moru, samo da je tamo sve još u većem 

 stilu — i starije. Iz litoralne faune mora nastale su ne samo 

 sve druge faune morske, nego su i pojedine životinje iz morske 

 litoralne regije, kako je već ova blizu kopna, počele zalaziti 

 i u neke rieke, a odanle se razširile i u jezera, i zaokupile naj- 

 poslije sve sladke vode, one manje i najmanje mlake i mlačice. 

 Ribe dakle već su bile ,,Ribe" u moru, te su se kao takove već, 

 zašav u sladke vode, samo dalje preobrazile u nove vrsti, ili čak 

 i genuse i tako već priučile na sladku vodu, da ,.sve'' ni ne pod- 

 našaju više more. Isto tako su i Puževi i Školjke zadobile svoj 

 habitus u moru, pak su samo nekoji oblici, ostavivši more, 

 pretvorili se u sladko vodne odgovarajuće Puževe i Školjke. 

 Tako je i sa Crvima, Racima i t. d. Na pr. morska spužva Re- 

 niera, koja zalazi rado u brakične vode, razvila se je evo (poje- 

 dini, ili prvobitno možda samo jedan individ one morske forme) 

 u sladkovodnu ..Spongillu" . 



Ovoj hypotezi govori u prilog i to, da baš sve forme, koje 

 u sladkoj vodi živu, nalaze sebi slične i u moru ; dočim s druge 

 strane more ima i takovih, ne samo familija, razreda, nego i 

 čitavih klasa i još većih skupina, od kojih se nijedan repre- 

 sentant nije još odlučio u sladku vodu, nego su baš svi ostali 

 vjerni svojoj "pradomovini. Na pr. svi Echinodermati, Tunicati, 

 ogromna većina Coelenterata i t. d. 



Težko i polagano je to išlo, ali je ipak najvjerojatnije, da 

 je tako. Dakle sladko vodna fauna potiče od morske. Napokon 

 se još i danas pojedini morski oblici adaptiraju na sladke vode, 

 a mnoge Ribe zalaze za svoga života izmjenice sad u more, 

 sad opet u sladke vode ; dakle zadržaše evo mogućnost živiti 

 u jednom i drugom mediju. 



Nekim pače pelagičnim oblicima u jezerima (dakle zapravo 

 limnetičkim), kao n. pr. Lepf odora i Bythotrei>hes, ne nala- 

 zimo sličnih srodnika medju obalnim životinjama jezera. Ovi 

 bi dakle — kao već pelagični stanovnici mora, preneseni u pe- 



