lagičnu regiju jezera — bili direktniji i noviji doseljenici iz 

 mora. Amo spada i onaj Rak, ..Palaemonetes varians", koji 

 je nadjen u Cepićkom jezeru. Za ovakove oblike doduše uzimlje 

 talijanski prirodoslovac prof. Pietro Pavesi, da potiču na taj 

 način iz mora, jer je dotično jezero nekad stajalo u direktnom 

 savezu sa morem, t. j. bilo dio njegov, koji se je poslije od 

 mora odielio i isolirao, te mu se je tečajem vremena voda sve 

 \iše u sladku pretvorila. To su t. zv. ,,reliktna jezer a", 

 a stanovnici bi predstavljali, u koliko su morski, ,, relikte", 

 t. j. preostatke iz one dobe, dok je još to jezero bilo more. Nu 

 to ne treba tako tumačiti, kad su nam poznati svi oni razni 

 dokazani načini pasivne selidbe, osobito pomoćju Ptica. A i 

 ne može se ovako tumačiti u onim slučajevima, u kojim se geo- 

 ložki ni neda dokazati, da bi dotično jezero u istinu bilo nastalo 

 naknadnim odciepljenjem od mora. Ipak dopuštamo u poje- 

 dinim drugim slučajevima i ovu mogućnost. 



Prelaz morskih životinja u sladkovodne, kako je to nekad 

 moglo bivati, demonstrira nam danas, gotovo ,,ad oculos" 

 rieka Ortoire na otoku Trinidadu u Atlanskom oceanu. Slaba 

 struja ove rieke bude, prema opažanjima Kennela, dva put 

 na dan uslied plime posve zaustavljena. Tu sad nastaje sasvim 

 polagano prodiranje i miešanje slane i sladke vode. I gle, daleko 

 od ušća, 12 englezkih milja daleko u nutra u rieku, i iznad gra- 

 nice brakične vode, dakle u posve sladku vodu naseli še se tamo 

 prave morske životinje. — Nadalje neke inače izključivo morske 

 životinje, kao što su Meduse, zalaze ipak tu i tamo i u brakičnu, 

 pače i u posve sladku vodu. Tako n. pr. Crambessa Tagi, Medusa, 

 koja je Haeckel našao u rieci Tajo kod Lisabona. A druga jedna 

 Medusa, Limnocodinm Sowerhyi, nadjena je pače u jednom 

 sladkovodnom bassinu, u kojem se je odgajala Victoria regia 

 u Regent-Parku u Londonu. Sve to dokazuje, da, ako i je za 

 život većine životinja danas oštra granica ona izmedju slane 

 i sladke vode, da ta granica ipak nije nepremostiva. 



A odakle potiče kopnena fauna ? Bez dvojbe od sladko- 

 vodne. Jer ako uočimo prilike, koje vladaju u moru i opet one 

 na kopnu, viditi ćemo, da tu postoje ogromne razlike. Ne tolike 

 izmedju mora i sladke vode, i opet ove i kopna. Prvo već tem- 

 peratura. Promjena temperature nikad nije tako velika i ne 



