84 



nastupa tako naglo ii moru, kao u zraku. Sladke vode, kako 

 su prema moru malene, već se više i brže ohladjuju, dotično 

 ugrievaju, nego more. Zatim se životinje u moru nikada ne mogu 

 izsušiti, jer se more nikada ne izsuši. U sladkim pak vodama, 

 kako znamo, dolazi do toga, osobito u manjim. Pak i mješa- 

 vina sladke vode sa plinovima, naročito sa kisikom, daleko je 

 većim promjenama podvržena, nego li u moru. Tu se mnogo 

 laglje i to dogadja, da životinje dolaze u nuždu potražiti svoj 

 kisik u zraku jer mu ga voda uviek ne pruža u dovoljnoj koli- 

 čini. Sve to nas upućuje na to, da su morske životinje upravo 

 morale proći prije one prelazne etape, kakove vladaju u sladkoj 

 vodi, nego što su se mogle preobraziti u prave kopnene živo- 

 tinje. Pak je i posve naravski, da se je morska životinja, čim je 

 ostavila more, prije morala priučiti na život u sladkoj vodi, koja je 

 u mnogo većem kontaktu sa kopnom i zrakom, nego da bi zašla 

 umah na zrak. 



Sladko vodna fauna je dakle ne samo mladja od morske, 

 nego predstavlja ujedno nuždan prela z ka kopnenim životi- 

 njama, koje su po tome svakako i najmladje. 



Kod obradjivanja poglavlja ,, Fauna naših sladkih voda" 



služio sam se poglavito sliedećim knjigama : 



O. Zacharias, Die Treir- und Pflanzenwelt des Süsswassers. 

 Band I. i II. Leipzig, 1891. 



C. Apstein : Das Süsswasserplankton. Kiel und Leipzig, 1896. 



K. Lampert : Das Leben der Binnengewässer. 2. Auflage. Leip- 

 zig, 1897. 



J. Palacky : Die Verbreitung der Fische. Prag, 1891. 



H. Simroth : Die Entstehung der Landtiere. Leipzig, 1891. 



P. Steinmann: Die Tierwelt der Gebirgsbäche. Annalles de 

 Biologie lacustre. II. Bruxelles. 



M. Katurić : Bolletino della Societa Adriatica di Scienc. nat. 

 Trieste, 1874. 



M. Katurić : Cenni ittiologico-erpetologici. Glasn. Nar. Druž, 

 Zagreb, 1887. 



M. Katurić : Suir Anguilla fluviatilia della Dalmazia. Glasn. 

 Nar. Družtva. 1889. 



