Florula Palagruških otoka. 



Napisao Dragutin Hire. 



I. 



Na skrajnjoj južnoj točki naše monarkije, a na dalekoj 

 morskoj pučini, leži Palagruško otočje u istoj širini sa Kotorom, 

 talijanskim gradovima Chieti, Aquila, Viterbo, a samo po pri- 

 lici za po stupnja sjevernije od Rima. Geograf ijski položaj 

 Palagruževele (Pelagosa grande) jest : i6" 15' 15" istočne 

 dužine i 42" 23' 29" sjeverne širine. Najbliži mu je otok Sušac 

 (Cazza, dalek 43 km.), dok je do talijanskoga otoka Pianose 

 48 km., a do Monte Gargana, koji se uzdiže na jugu Italije, 

 52 km. Od Vele Luke na otoku Korčuli udaljena je Palagruža 

 73 km., od Komiže na otoku Visu 74 km., od poluotoka Pelješca 

 ili Rata 93 km. 



Izmedju Palagruže i Pianose ide crta-medjašnica, koja nas 

 dijeli od Italije. 



Palagruža nije ,,j e d a n" ot(;k, \'eć je to ,,otočj e" slo- 

 ženo od Palagruže velike i male sa više školja i školjića, plitvaca 

 i morskih grebena, koji idu pravcem zapadno-istočnim. Pala- 

 gruža velika raspada se u dvije rpe : Istočna r p a složena 

 je od ovih ostrva ili školjeva : Scoglio tramontana, S. d'Ostro, 

 Sasso braghe, Secca Nina, Sasso Kamnik i (jd nekojih neime- 

 novanih grebena, koje ribari zovu u kratko ,, Sasso" ( = kamen, 

 greben) . 



Zapadna rpa ima ove česti : Scoglio manzi (3), Se. 

 Pampano, a prama zapadu otočje Galijula (Cajola, Galiola). 

 Palagruško otočje ima u svemu 16 česti ili dijelova. 



Palagruža velika protegnula se poput duge i uske rptine 

 na 4000 m. daleko, u najvećoj širini do 300 m., zapremajući do 

 30 hektara površine. Najviša joj bijaše točka Monte Ca- 



