87 



s t e 1 1 o, uzdignuv se 105 m. visoko, dok je od g. 1875., kad 

 su sagradili svjetnjak, ^y m. visok, prostranu jednospratnicu 

 s tornjem, 60 m. poviše mora bijeli se crkvica sv. Mihalja. 



Druga je po veličini na redu Palagruža mala, duga 

 450, široka do 200 m., visoka 57 m. Okružena je visokim, strmim 

 ili poput zidova okomitim stijenama, a samo s južne strane 

 ima jedno plosnato korito (Mulde). 



„Scogli" (ostrvi) i ,,Sassi" (grebeni) goli su poput dlana, 

 puni raspuklina, rasjelina, zubova, grebena, kostrilja i škrapa, 

 kojima ne bi čovjek nikada prošao ; ovo je ,, kameni pakao", 

 kao i ,, Grebeni" kod Dubrovnika. 



Geolog Stäche označuje Palagruško otočje, kao ostatak 

 one morske obale, koja je propala (poniknula) u morsku dubinu, 

 a dijeli sjevernu kotlinu Adrije od južne i ide pravcem od Pe- 

 lješca preko otoka Mljeta, Lastova, Lastovskog otočja, Sušca, 

 Palagruža i talijanskih otoka Pianose i Trimitija do Monte 

 Gargana. 



Trup palagruškog otočja složen je od starijih vapnenaca 

 i vapnenih brečaka na kojima leže tercijarni slojevi, pokriveni 

 zemljom-crljenicom (terra rossa). Najbrojnije su brečke, slo- 

 žene od jasno-sivih, rijedje tamnih, kremenastih vapnenaca, koje 

 veže žućkasti ili cr\enkasti, željezoviti zamazak. Na površini 

 ima nekoliko milimetara debela kora od kremikove kiseline. 

 Kako je brečka jako razklimana, razvilo se na Palagruži velikoj 

 više znatnih razpuklina, koje su široke nekoliko metara, ona 

 pod Žalom i crkvicom 20 m. U crvenkastom vapnencu ima oka- 

 mina, Litotamija, Polistomela i Miliolideja. 



Mladi tercijar istaknuo se u ,,Cavi" (u kamenolomu), gdje 

 je vapnenac žućkasto-bijel u kojemu ima alga i drugih petre- 

 fakta. Pod ovim vapnencem leži tvrdi, jasni i tamno -žuti nuli- 

 porni vapnenac u kojemu ima brojnih ,,ukamenaka" i otisaka 

 od morskih puževa i školjaka, od kojih'su nekoje živjele za mio- 

 cena i pliocena, dok druge živu i sada u jadranskom moru. 

 Ima na Palagruži i sadre, pomješane glinenim laporima u kojima 

 ima bilinskih ostanaka. 



Značajan je ,,pelagozit", koji poput tanahne zagasito-sive 

 ili crno -sive kore pokriva vapneno kamenje uz obalu morsku, 

 kao i oko Dubrovnika i na drugim nekim mjestima oko Sredo- 



