113 



mediterana. Time je došlo do vrlo značajne transgresije izmedju 

 tvorevina triasa i miocena. 



A sada svratimo našu pozornost na Zagrebačku, Samo- 

 borsku i Kalničku goru. 



Gora Zagrebačka po svojim geotektonskim odnosima nije 

 ništa drugo nego raskomadano staro borano gorje. Ovu našu 

 tvrdnju potkrijepljuje i činjenica, koja se očituje u tom, što je 

 temeljni porub gorja svuda iznenadno odlomljen od miocenskih 

 tvorevina, uslijed česa redovno ima protupadan smjer n. pr. 

 trias Podsusjeda, ili pak što je najčešće, nalazimo razne gorske 

 dijelove kao paleozoičke vapnence, kredne i triadičke tvore- 

 vine vrlo jako borane i redovito u diskordancij i prema tercijar- 

 nim tvorevinama. Ovi karakteristični momenti daju nam pravo 

 da zaključujemo na dalju jednu činjenicu, naime, da su rubovi 

 Zagrebačke gore pravi lomni rubovi, uzduž kojih su prvobitno 

 dolazile iste tvorevine, koje su bile razlogom, da je gora Zagre- 

 bačka u svom prvobitnom opsegu bila znatno veća. Porubna 

 lomna zona Zagrebačke gore očituje se dalje i u nizu toplih 

 vrela, koja dolaze uzduž sjevernoga a i južnoga ruba. Najbolje 

 pak karakterizuje tu lomnu zonu, eruptivna zona sjeverne po- 

 lovice gore, gdje se ističu snažni lomovi, koji su od njene pa- 

 leozoičke jezgre kao i mezozoičke učinile oblik, kojega naziv- 

 Ijemo boranom strši. 



Po tumačenju profesora Gorjanovića zbili su 

 se rečeni najstariji lomovi valjda već koncem paleozoikuma. 

 Dalji veliki lomovi zbili su se pak početkom oligocena, 

 te se je zato vrijeme gora Zagrebačka kod Planine razlo- 

 mila u popriječnom smislu prema smjeru gorskog brazdenja 

 SW — NO. Dalji važni lom zbio se koncem miocena nakon 

 taloženja litavaca i to na sjevernom rubu Pila kod Krajeva 

 Vrha i gornjeg Ivaneca. Uz ove napomenute lomove zbiii su 

 se još i drugi lomovi vertikalnog smisla. Posljedica ovih verti- 

 kalnih lomova očituje se najbolje u postanju zagrebačke terase. 



Smjer gorskog brazden]e u glavnom je SW — NO i to obzi- 

 rom na mladje tvorevine, jer starije tvorevine kao zeleni škri- 

 Ijavci pokazuju upravo protivan smjer naime NW — SO. Uz 

 ove dolaze i drugi smjerovi koli kod paleozoričkih toli i kod 

 mezozoičkih tvorevina. Uzrok ove raznoličnosti u brazdenju 



