114 



leži u prije spomenutim raznim lomovima, koji su kako smo 

 vidjeli razkomadali trupinu zagrebačke gore. Važno je spomenuti, 

 da baš u NO polovici dolazi osim poprječne lomne crte kod 

 Planine, još jedna karakteristična pukotina na rubu ovog gorskog 

 dijela. Ta pukotina karakteristična ]e stoga, što dijeli Kalničku 

 goru od Zagrebačke. Ova strana Zagrebačke gore bila je, kako 

 kaže prof. G o r j a n o v i ć za vrijeme miocena većim dijelom 

 pokrivena plitkim morem, koje je staložilo svoja obalna strata 

 u formi litavca. 



Značajna je činjenica, da su paleozoičke tvorevine gore 

 zagrebačke posve analogne onima Bosne. Prof. K i š p a t i ć 

 kaže : ,,U Zagrebačkoj gori pojavljuje se na sjevernom obronku 

 ispod zelenih škriljavaca veb"ka množina posve metamorfo- 

 zirana gabra, a malo kada susrećemo svjež olivinski. gabro 

 Na sjevernom podnožju nalazimo ispod gabra cio niz diabaza. 

 i melafira. Na istočnom kraju Zagrebačke gore nalazimo po 

 jarcih i obroncih kršje od serpentina i piroksenskog amfibolita 

 zajedno izmješano. Na glavnom bilu gore našao sam odvaljene 

 komade granatna filita, slična onom od Zvornika. Prema tome 

 razvilo se u Zagrebačkoj gori malo ne sve ono kamenje, što ga 

 poznamo iz bosansko serpentinske zone." (Dr. Kišpatić : Kri- 

 stalinsko kamenje serpet. zone u Bosni. Rad. CXXXIII. 1897.). 



Ova je okolnost od velike važnosti, kako ćemo to kasnije 

 vidjeti, radi točnijeg odredjenja t. zv. orijentalnog 

 kopna. Nu važniji je svakako odnos izmedju gore Zagrebačke i 

 Samoborske. Ova dva gorska niza bijahu nekada u vezi, no unatoč 

 toga ne pripadaju istom gorskom sistemu. Malo prije smo spo- 

 menuh, da se gora Zagrebačka u svojoj većoj česti (od vrapčan- 

 skog potoka) sudara sa bosanskim gorjem, a sada nam je još 

 spomenuti, da njen SW okrajak sve tamo do vrapčanskog po- 

 toka pripada po statigrafijskim elementima gori Samoborskoj, 

 Usporedimo li triadičke tvorevine SW obronka Z. g. i onih 

 NW Samoborske gore, pokazuje nam se potpuna indentičnost 

 ovih obojih tvorevina. Nadalje moramo smatrati maleni ostatak 

 karbonske jezgre Marija Goričkih brežuljaka kao neznatan 

 ostatak gorskog kompleksa, koji je spajao goru Zagreb, sa Sa- 

 moborskom. 



