115 



Iz ovoga dosele rečenoga možemo zaključiti s prof. 

 Gorjanovirem slijedeće: ..Der triadische Stock im 

 SW des Agramer Gebirges stellt bloss den Bruchteil eines 

 mit dem Samobor-Marija Gorica Hügeln im Zusammenhange 

 gewesenen Gebirges dar, welcher genetisch mit dem Agramer 

 Gebirge nichts zu tun hat" (Dr. Gorjanović : Die geotekto- 

 nischen Verhältnisse des Agramer Gebirges. Berlin 1907). 

 Iz svega toga proizlazi jasno, da gora Zagreb, nije jedinstveno 

 gorj , već tek za tercijera ?lijepljena mala otočna grupa. Dijelo- 

 vanjem erozije i raznih lomnih zona odijelila se je od gore Sa- 

 moborske, te na prvi pogled izgleda nemoguće, da bi ta dva 

 gorska niza bila ikada u sav e z u . Ova veza očituje se osim 

 spomenutih navoda, još i nastupom krša u obliku ponikava 

 i ponornice u svom jugozapadnom obronku. 



Za goru Samoborsku od važnosti je, što se u istoj 

 ističe dvostruki smjer brazdenja. Kredne naime naslage istoč- 

 noga kraja brazde od NO — SW, dok one izmedju Kupe i Oštrca 

 brazde od NW — SO t. j. smjerom dinarskoga sistema. Nema 

 dvojbe, da su to taložine jednog mora, no radi velikog broja 

 pukotina, koje se križaju u raznom smjeru, dospjele su kredne 

 tvorevine u razno brazdenje. Prof. Gorjanović u kratko 

 karakterizuje Samoborsku goru ovako : ,, Cijelom gorom Sam.- 

 Žumberačkom prolazi sistem pukotina, koji čini, da je gora 

 Sam.-Žumberačka ne podpuna, te da nam predočuje lih okr- 

 njenu gorsku ploču (Gebirgsscholle). (Dr. Gorjanović: Geo- 

 logija gore Samoborske i Žumberačke. Rad. CXX. 1894.) Na- 

 pokon dalja karakteristika ovog gorskog niza jest razvoj 

 fenomena krša, koji je ovdje mnogo bolje razvijen no u g. Za- 

 grebačkoj, a odlikuje se svim tipičnim oblicima pravoga krša 

 izuzev polja. 



Kao direktan nastavak gore Zagrebačke smatrati nam je 

 goru Kalničku, koja je uslijed već rečenog dijagonalnoga raz- 

 maka odmaknuta od ove potonje u smjeru NO. Ovu opstojnost 

 mi n. pr. u Ivanščici ne nalazimo, što ujedno obara tvrdnju 

 nekih geologa, da je gora Kalnička nastavak Ivančice. Prof. 

 Gorjanović je našao u Kalničkoj gori serpentinskog ko- 

 turinja kao i olivinskoga gabra, pak zaključuje iz toga kao i iz 

 tektonskih elemenata na neposrednu vezu Kalničke i Zagreb 



